10 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Puuttomilla kalliopaallystoilla on kasvullisuus sangen koyhaa: 

 pienia pyoreita sammal- ja jakalamattoja, joiden valeissii pilkot- 

 taa paljas kallio. Yksi ja toinen siemenkasvi kasvaa siella taallii 

 m. m. Jasione montana. Paikottain loytyy kalliossa syvennyksia, 

 joihin on kokoontunut seisovaa vetta aiheuttaen jonkun kallio- 

 suon tai kalliolammen. — N. s. »Iso-Kallan» etelasivuUa Joytyy 

 iso rotko. Se on noin 10 m. pitka, puolen sita korkea seka ei 

 taytta V2 n^- levea halkeama, jonka kattona on iso irtonainen 

 kalliopaasi. Rotkon kostealla pohjasoralla kasvaa suuria, mutta 

 kalpeanvihreita saniaisia {Aspidium spmidosiim f. dilatata ja 

 Fhegopteris polyiwdioides). Parissa pienessa kalliosaumassa la- 

 hella luolan pohjaa loytyy pienia, sievia sammalryhmia (Fissi- 

 dens adianthoideSj Neckera crispa, N. oligocarpa, N. complanata, 

 vahan ylempana Homalia trichomanoides) . Ylempana verhoo 

 Isothecium myosiiroides luolan seinamaa. Aukon edustalla kas- 

 vaa lehmuksia ja niiden varjoslamalla kallioseinalla kasvaa 

 runsaasti Sticta pulmo7iariasi, Nephromium sp. ja muita lehtijakalia 

 (ynna Bamalina poUinaria), joiden valit peittaa pehmoinen sam- 

 malverho {Stereodon ciipressiforme, St. imponens, St. pallescens, 

 Thuidium abietinum, Anomodon longifoUus, Isothecium viviparum, 

 I. myosiiroides, Antitrichia curtipendula, Leucodon sciuroides, 

 Tortula ruralis y. m.). Lehmusten juurilla kasvaa rehevia Melica- 

 seka Carex digitata-eksemplareJBi. Lehmusten vieressa loytyy 

 kalliolla pieni, kivinen pahkinapuulehto, jossa kasvavat Aspidium 

 filix mas, Geranium silvaticum, 0. rohertianum, Lathyrus monta- 

 mis y. m. — Varjottomilla kalliorinteilla kasvaa paraasta paasta 

 jakalia ja pienia acrocarpisia sammalia {Splicer ophor on, Andrcea 

 y. m.) Kalliosaumoissa loytyvat m. m. Asplenium septentrionale 

 ja A, trichomanes sekii lukuisia sammalia (Onc/^op/^ont^-lajeja, 

 Dicranum Schisti, D. montanum, Fissidens osmundoides, Asterella 

 pilosa, Plagiochila aspJenioides muita mainitsematta). Alempana 

 olevat saumat ja pienet halkeamat ovat useasti taynna Bartra- 

 mia crisp asi. 



Alempana vuoren juurella loytyy isokivista somerikkoa, 

 jolla kasvaa tammi- ja haapalehtoja runsaine pensaineen [Bibes 

 alpinum, Lonicera, Viburnum, Juniperus) seka ruohoineen {Ac- 

 tcea spicata, Aspidium filix mas, Paris y. m.) — Notkokohtiin, 



