Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica 23, n:o 2. 



53 



Heteniityissa on paksu, tiivis Sphagniim-msiiio, jossa kas- 

 vavat zt runsaina Folytrichiim juniper i7ium, Aiilacomnmm pa- 

 lustre, Amblysteghmm exannulatum, ja Thuidmm Blandoivii. 

 Heiniikasvillisuus on tasaista, tuppaatonta, etupiiassa saroja Ca- 

 rex chordorrhiza, C. limosa, C. irrigua, C. canescens, C. vulga- 

 ris, C. aespitosa, C. Oederi, C. dioica, C. pauciflora, Erioijhorum 

 angustifolimn, E. alpiniim, joskus E. vaginatum. Saraheinien 

 seassa kasvaa usein Jimcus filiformis seka useita muita Agrostis- 

 Inhtain heinia. Ruohokasvillisuus on harvaa. Yleisia ja joks. run- 

 saita ovat: 



Caltha palustris, 

 Viola palustris. 



Comarum palustre, Menyanthestrifoliata, 



Yleisia ovat: 



Equisetum fliiviatile, 

 Stellaria palustris, 

 Cardaminepratefisis, 

 Drosera rotundifolia, 

 Dr. longifolia. 



Peucedanum palustre, 

 Cicuta virosa, 

 Epilobium palustre, 

 Fotentilla ereda, 



Veronica scutellata, 

 Galium uliginosum, 

 G. palustre, 

 Cirsium palustre, 



[Parnassia pa h tstris] 

 Galium trifidum, 

 Crepis paludosa. 



Harvinaisempia ovat: 



Equisetum palustre, Thalictrum fiavum, 

 Aspidium cristatnm, Cardamine amara, 

 Corallorrhizainnata, Lathyrus palustris, 

 Montia fontana, Drosera intermedia. 



Varpukasveista loytyy usein Oxycoccus palustris seka ver- 

 rattain usein 0. microcarpus. — 



Seka hete- ettii kosteilla niityilla loytyy usein runsaasti 

 pajupensastoja, Salix phylicifolian, 8. auritan ja S. cinerean muo- 

 dostamia. Muutamin seuduin loytyy hyvin laajoja S. Lapponum- 

 ja S. rosmarinifolia-pensRsioJB.. Harvemmin ja vahemmissa maa- 

 rissa esiintyvat S. vagans, 8. pentandra ja 8. nigricans. »Rienu- 

 pajuja» {8. repens ja 8. myrtilloides) on usein hyvin runsaasti. 



