» 



Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 71 



loytyvat Menyanthes, Comaritm, Caltha palustris, Calla pahtstris, 

 Iris pseiidacoriis, Galium palustre, joskus Elatine alsinastrum. 

 Monasti muodostaa Equisetum fliiviatile tiheita korteistoja. Ve- 

 den pohjalla kasvaa usein Jimciis supinus. 



Missa veden kulku on vuolasta, venyvat kasvit hyvin pit- 

 kiksi (vrt. siv. 17). — Monin paikoin on koskiakin. Kivet ovat 

 peittyneet runsailla, tummilla sammalilla {Fontinalis anfipyre- 

 tica. F. gracilis, F. clalecarlica, Dkhelyma falcatum, Scapania 

 imcliilata, Sc. irrigua, Badida Linclenlergiana y. m.). 



Pikkupurojen ja latakkojen kasvillisuus vastaa paapiirteis- 

 saan isompien vesien kasvillisuutta, vaikka tosin kaikki on mi- 

 niatyrissa. Puroissa usein tavattava kasvi on Niipliar luteum f. 

 minor; sitiipaitsi kasvavat Utricularia vulgaris, TJ. intermedia^ 

 Hydrocharis, Cardamine amara, Ranunculus paucistamineus ja 

 ylimalkaan jokien rantakasvit. 



Asumusten lahistossa olevien savilatakkojen tarkeimmat 

 kasvit ovat mainitut sivulla 59; suosilmien kasvillisuudesta on 

 kerrottu siv. 65; lahdesilmista katso siv. 67. Metsalatakoissa 

 on myoskin koko joukko, kenties vahemman karakteristisia kas- 

 veja, kuten TJtriculariat, Potamogeton pusilliis, Leynna minor, 

 Potamogeton natans, Juncus supinus, Sparganium affine y. m. 



Filices. 



Eq Liisetaceae. 



Equisetum arvense L. Pt. ja Mt. fqq., muissa osissa fq., paitsi 

 La. fqs. ja Kl. sfq. yl. ja runs, etelaosan savipelloilla; pohjoisosan 

 pelloissa se tuntui olevan jonkun verran harvinaisempi; usein, 

 vaikka vahempivaltaisena, sitapaitsi pellonmailla, peltoteilia, 

 aidanvierustoilla, vielapa joskus lehdoissakin y. m. 



E. pratense Ehrh. Tp. r., muutamissa lehdoissa Hirvenojan 

 varrella harvalukuisasti. 



E. palustre L. Hr., Kv., Lm. ja Tp. pass., La. ja Kl. fqs.; 

 joks. yL — paik. korvissa, kosteissa pensastoissa seka kosteissa 

 niityissa, varsinkin niiden laidoilla. Puuttuu etelassii. 



