70 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa 



heinavyohyke [Carex vesicaria, C. acuta, Phalaris, Juncus filifor- 

 mis, Alopecuriis loratensis), jossa on runsaasti ruohoja: Myosotis 

 palustrisj Mentha arvensis, Scutellaria galericulata, Nasturtium 

 paliistre, Galium palustre, Cardamine pratensis, Ranunculus flam- 

 mula, Alisma plantago, Lysimachia thyrsiflora ja Lythrum sali- 

 caria. — Jos ranta on hyvin loiva, kasvavat edella mainitun 

 heinikon sijassa Heleocharis acicularis, H. palustris, Juncus lam- 

 procarpus, J. alpinus, J. hufonius, Alopecurus fulvus, A. genicu- 

 latus, Polygonum hydropiper seka vedessa heti naiden ulkopuo- 

 lella Elatine triandra, [Limosella], Callitriche vernalis, C. poly- 

 morpha, Peplis, Ranunculus aquatilis. 



Heinareunuksesta joen keskustaan pain loytyy tavallisesti 

 taaja ja korkea kaislikko, jossa kasvaa harvalti joku sieva Bu- 

 tomus umhellatus. Kaislikon rannemmissa osissa on monasti 

 tiheita Sparganium ramosum- ja Acorus calamus-YYhmm. Mata- 

 lilla paikoilla saattavat Scirpus. Sparganium ja Acorus tayt- 

 taa joen kokonaan, seurassaan Butomus, Lythrum, Lysimachia 

 thyrsiflora y. m. PhragynitesX^ loytyy verrattain vahan, etu- 

 paassa Laajoessa seka Mynajoen suupuolessa. — Jos joen keski- 

 osassa on syvaa vetta, puuttuvat sielta kaikki kaislikot ja loytyy 

 ainoastaan pinnalla kelluvia kasveja: Potamogeton natans, P. 

 rufescens, Polygonum amphihium, Nuphar luteum, Ntjmphcea Can- 

 dida, N. alba. 



Toisin paikoin on jokirannoilla — ne ovat talloin mata- 

 lahkoja ja kivisia — lehtimetsaa. Vesirajalla on silloin run- 

 saasti Phalarisisi, Calamagrostis la^iceolataa, C. phragmitoidesia, 

 toisinaan Scirpus silvaticusisi, Molinia ccendeaa. ja Carex muri- 

 catadi. Muista kasveista mainittakoot: Lythrum salicaria, Lysi- 

 machia vulgaris, L. thyrsiflora, Achillea ptarmica, Stachys palu- 

 stris, Veronica longifolia, Succisa pratensis, Hieracium umbel- 



latum. 



Missa taas joet juoksevat lapi markien heteniittyjen, siella 

 ei loydy ensinkaan mitaan ranta-ahteita, vaan on virran pinta 

 melkein yhta korkealla kuin ymparoivan niityn. Scirpus lacu- 

 stris muodostaa usein taajoja kaislikkoja, joissa kasvavat Ranun- 

 culus lingua, Cicuta virosa, Butomus umbellatus, Lysimachia 

 thyrsiflora, Stachys palustris, Sagittaria sagittifolia. Rannassa 



