18 AxeUon, Putkilokasvio Pielisen ja Hoytiaisen valisella kannaksella. 



suuria ja tiheita kuusen valtaamia korpia loytyy niinikaan tuolla 

 Hoytiaisen »alavalla», varsinkin Tuopanjoen varsilla seka Alanko- 

 ja Jarmanniittyjen ympiiristossa. Jos etela- ja lansikulmat ovat 

 suomaista rikkaita, emme niita sensijaan juuri ollenkaan tapaa 

 alueen itapuolella yhta vahan kuin pohjoisillakaan perukoilla, 

 ainakaan laajempia. Siella valtaavat lukuisat vuoret ja vaarat 

 suurimman alan. Vaarojen valisissa notkoissa nakee vaan sil- 

 loin talloin kapeita korpinoroja, missa kuusi valtavimpana puu- 

 lajina kohoaa. — Muista suoperaisista kasvnpaikoista kannat- 

 taa viela erityisesti mainita lettomuodostukset, joita usein nakee 

 jokien ja purojen seka lampien rantamilla, vielapa toisinaan 

 aukeina suoniittyinakin useampien neliokilometrien aloja peit- 

 taen, niinkuin esim. Puson kylan mailla: Kivisuo, Rasvasuo, 

 Palosuo seka Parvialansuoniitty Ahmovaaran kylan pohjois- 

 osassa. Noiden laajojen lettoniittyjen usein jokseenkin rikkaan 

 heinakasvun kayttaa kansa hyvakseen, ei kuitenkaan joka kesa, 

 vaan ne niitetaan »kuloltaan», s. t. s. joka toisen tai kolmannen 

 vuoden perasta. — Lampien ja jokien rantamille koetettiin ennet- 

 tain, kenties paikotellen nykyaankin viela, suluilla seisotetun 

 veden kautta saada heinankasvu paranemaan, voidakseen niit- 

 tyjen puutteessa saada itselleen edes jonkunlaisia heinamaita. 

 Tuolla keinotekoisella tavalla ovat epailematta useimmissa ta- 

 pauksissa saaneet syntynsa vesien rantamilla tavattavat letto- 

 maiset reunustat, jotka ovat niin tavallisia erittainkin alueen 

 keski- ja lansi-osissa. 



Suurempia niittymaita loytyy yleensa hyvin vahan. Hera- 

 jarven lansirantamilla ja Hoytiaisen uudella maalla on kuitenkin 

 niittyjen peittama ala jotensakin suuri. Hyvan maaperansa 

 vuoksi kasvavat varsinkin Hoytiaisen niityt runsaasti erinomaista 

 heinaa ja hyvaksi kehutaan satoa Herajarvenkin rantanurmilla. 

 Hoytiaisen vanhalla maalla Tuopanjarven kohdalla loytyy myos- 

 kin siella taalla niittymaita, joista suurimmat ja parhaimmat 

 tunnetaan Alanko- ja Jarmanniittyjen nimella. Huomattavimpia 

 lienevat senjalkeen Kolin- ja Larinsaaren kylien niityt. Paitsi 

 tuollaisia kuivaperaisia nurmikoita tai alavia, kosteita niittymaita, 

 tavataan viela, erittain reheviakin niittyja kosteilla vaarojen rin- 

 teilla, joiden halki vesi pikku purosena virtaa alas ylavammilta 



