20 Axelson, Putkilokasvio Pielisen ja Hoytiaisen valisella kannaksella. 



miten. Laajempia mantymetsia ei alueen piirissa tavata, puh- 

 taat peUijikot ovat enimmiikseen vaan pienia metsikoita. Yhta- 

 vahan kohtaa alueella vaellellessaan honkametsia, vaikka niita 

 kylla kerrotaan ennen loytyneen monin paikoin. Muunmuassa 

 Savijiirven pohjoisrantamilla kertovat vanhat ihmiset komean 

 hongikon olleen, vaan kaskeksi kuuluu sittemmin kaadetun. 

 Todisteena siita nakyy viela tavattoman paksuja lahoavia kan- 

 toja, jiilkia mahtavista hongista, jotka silla paikoin olivat ilmoille 

 kohonneet. — Muutamin paikoin pyrkii petajan kanssa yliher- 

 ruiidesta taistelemaan korpien asukas, kuusipuu, joka lienee 

 petajan jalkeen yleisin puulaji. Vaarojen valisissa korpinotkoissa 

 on kuusi aina muista voitolla ja rameissakin tapaa jonkun ver- 

 ran. Kuivilla mailla sitavastoin nakee kuusta harvemrain eika 

 koskaan juuri metsia muodostavana puulajina. Milloin sen kui- 

 vikolla tapaa, esiintyy se yhdessa petajan ja koivun kanssa seka- 

 metsina. Viela nakee kuusta muutamien vuorien (esim. Kolin, 

 Makran) kallioisilla harjoilla, missa se tavallisesti kasvaa harsu- 

 oksaisina kuivina puina. — Jokseenkin yhta yleiseen kohtaa 

 koivua, runsaimmin paaaineksena petajan kanssa alueen mo- 

 nissa sekametsissa, jotavastoin puhtaita koivikoita harvassa na- 

 kee. Komeimpana olen koivupuuta tavannut Kolivuoren Pielisen 

 puoleisilla rinteilla, missa metsa on erinomaisen kaunista koi- 

 vikkoa, ja puut saavuttaneet kerrassaan jattilaiskoon, ja harvi- 

 naisen rehevyyden. Ymparimitaten 2 — 2V2 metrin paksuisia 

 koivuja loytyy siella taalla useitakin tuossa ihanassa vuorimet- 

 sassa. Tuollaiset metsat kuuluvat harvinaisuuksiin nykyaikoina, 

 useimmat kauniit koivikot ovat naet aikojen kuluessa haaskatut, 

 joko kaskeksi poltetut tai muuten havitetyt. Tuuhea lepikko 

 tai nuori koivikko kohoaa sellaisilla paikoin entisen korkean 

 metsan sijaila. — Myoskin kostealla maalla esiintyy koivu {Betula 

 odorata) joko valtapuulajina viitoja muodostaen tai sivuainek- 

 sena korpisoissa. Koivuviitoja niikee eri osissa aluetta, esim. 

 Valkealammin itapuolella Ahmovaarassa, Tuopanjarven ymparis- 

 tossa seka Romppalan kylassa. 



Leppapuista on harmaa leppa (Alnus incana) moninver- 

 roin tervaleppaa {A. glutinosa) yleisempi ja onkin niista ainoa 

 metsia muodostava puu. On luonnoUista, etta lepikot ovat ylei- 



