Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XXIII, N:o 4. 27 



tamat kentiit kasvistoineen, joka niiden tarjoomassa karussa 

 maaperassii tulee toimeen. Keskellii kenttia supistuu kasvisto, 

 kuten edellii jo olen huomauttanut, sangen viihiin. Ainoastaan 

 jotkut pajulajit, piiaasiassa Salix nigricans, viihassa maiirin myos 

 8. phijlicifolia, S. pentandra, S. ccqorea jopa S. vagans'kin ovat 

 paiisseet juurtumaan tuohon pehmoiseen, hienoon hiekkaan ja 

 viettavat siina kituvaa elamaa. Laiteella esiintyy karakteeri- 

 kasvina jokseenkin tavallisena Sagina nodosa, joka muuten on 

 aliieen piirissii aivan tuntematon. Paitsi sita kasvaa hietikkojen 

 laiteilla seuraavia kasvilajeja, useimpia vahiivaliaisena: 



Carex vidgaris, Festuca ovina, Ghenopodium album, 



Agrostis vidgaris, Rumex domesticus, Leontodon autumnalis, 



Aira caespitosa, „ acetosella, Taraxacum officinale, 



Poa pratensis, Cerastium triviale, Equisetiim palustre. 



Lentohiekkakenttien laiteilla on sammalpeite paikotellen 

 runsas ja paaasiallisesti Pohlia annotina'n muodostama, johon 

 vahavaltaisena liittyy myoskin Blasia pusilla'si. Pajurivit taajene- 

 vat kenttien laiteilla tasaisemmaksi, joskin viela harvahkoksi 

 pensaikoksi, petajan vesoja alkaa ilmestya pajujen sekaan, sa- 

 moin joku leppa ja koivu. Varpukasvisto niinikaan voittaa alaa 

 ja siten kasvipaikka vahitellen menee yli harvaksi petiijikkokan- 

 kaaksi, jommoisia tapaa varsinkin pohjoisosassa tuota Hoytiaisen 

 uutta maata. 



Paikoilla, missa kaskenpolttoa on useamman kerran uudis- 

 tettu seka myoskin kangasmaiden laheisyydessa luonnostaan 

 laihaperaisilla mailla loytyy aukeita, metsattomia kasvupaikkoja, 

 jotka mielestani enimmin lahestyvat Vainion kuivia ahoja kas- 

 vistonsa puolesta. Kangasmaihin verraten on kasvisto niilla 

 kylla jokseenkin rikas, mutta huhta-ahojen rinnalla jaavat ne 

 verrattain koyhiksi. Tuollaisia kasvupaikkoja tavataan alueen 

 piirissa hajallaan siella taalla, pienilla aloilla vaan. — Vaarojen 

 rinteilla, erittainkin alueen koillisosissa, Kolin niemellii ja Larin- 

 saaren kylan mailla sekii Ahmovaaran pohjoisosissa loytyy enti- 

 silla kaskiviljelyksen pohjilla, missa maaperii on lihavampaa, 

 hedelmallisempaa, noita n. k. huhta-ahoja. Niilla rehoittaa huo- 

 mattavan lajirikas ja reheva yrtti- ja heinakasvisto. 



