Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XXIII, N:o 4. 31 



Suoperaisista maisla mainittakoon alueelta ensiksikin viita- 

 miiodostukset, joUaisia tavataan ainakin kahdenlaatuisia. Toiset 

 ovat luonnollisia kasvupaikkoja, toiset viljelyksen valityksella, 

 mikali arvelen, syntyneita. 



Edellisia tapaa tasaisella alavalla maalla, usein soiden lii- 

 himmassa ymparistossa. Koivu on niissa valtavin puulaji, useim- 

 miten vaiviutuneen nakoinen kasvultaan, mutta kuitenkin mo- 

 nesti tiheana koivikkona esiintyen. Koivikon keskesta, jossa 

 leppaa tavallisesti vahassa maarin kasvaa, pistaa siella taalla 

 esiin joku kuusi, petaja, haapa tai pihlajakin. Erityisen rikkaita 

 ovat namat viidat pensaskasvullisuutensa puolesta, joka usein 

 tiheana viidakkona kasvaen lienee nimen tiille kasvupaikalle 

 aiheiittanutkin. Useat pajulajit, varsinkin Salix nigricans, S. 

 cinerea ja S. aurita, mutta myoskin usein S. phylicifolia ja S. 

 pentandra, joskus raitakin [S. caprea) viihtyvat siella. Painvas- 

 toin on varvukon laita, jota edustamassa nakee vaan harvassa 

 kasvavaa puolukkaa, juolukkaa ja mustikkaa, viimemainittua 

 enemman satunnaisena vieraana talla kasvupaikalla. Sammal- 

 kasviston muodostavat jotkut runsaasti esiintyvat Sphagnum- 

 lajit {S. strictum ja S. recurvum seka myoskin S. squarrosum), 

 joiden seassa Polytrkhum commune valtaa tarkean sijan edus- 

 tettuna milloin runsaammin, milloin vahavaltaisemmin. Viidoissa 

 esiintyva heinakasvisto on lajeista koyha. Tavallisin heinalaji 

 on epailematta Calamagrostis lanceolata, jonka lisaksi Aira cces- 

 pitosa viela mainittakoon. Ruohokasvistoa edustamassa tapaa 

 lajeja varsinkin Cyp)eracece-he[mosi3L, enimmin Carex-suvusta; 

 Carex chordorrhiza, C. canescens, C, vulgaris, C. glohularis esiin- 

 tyvat yleensa runsaimmin, Carex irrigua ja joskus C. vesicaria 

 vahassa maarin. Muuten on ruohokasvisto koyhanlainen ja 

 vahavaltainen : 



Juncus fiUf., Lisiera cordata (r.), Melamp. pratense, 



Luzula pilosa, Ruhiis chamaem. Solidago (satunn.), 



Enoph. angustif., Gomarum, Equis. arv. nenior., 



E. vaginatum, Trientalis, E. silvaticum, 

 Equis. limosum 



(enemm. satunn.?). 



