32 Axelson, Putkilokasvio Pielisen ja Hoytiaisen valisella kannaksella. 



Viidan tapaisia muodostuksia syntyy myoskin keinotekoi- 

 sesti kosteille suoperiiisille maille, joita useimmiten ennen on 

 pidetty viljelyksen alaisina i), polUamisen kautta, minka tarko- 

 tuksena on saada heiniinkasvu paranemaan. Usein uudistetun 

 polton kautta nimittiiin maapera lopuksi menettaa voimansa, 

 laihtuu, eika enlxa kykene tyydyttamaan heinakasviston vaati- 

 muksia. — Tavallisesti on tuollaisissa viidoissa, jos niita silla 

 nimellii voinee kutsuakaan, kaikenlainen kasvisto perin niukka, 

 ellemme ota lukuun yhtiimittaista, korkeakasvuista karhunsam- 

 malta {Pohjtrichum commune)., joka yksinomaisena sammalkas- 

 viston edustajana peittaa karun maan. Ainoastaan joku yksi- 

 nainen ruoho ja heinankorsi pistaa esiin paksun sammalikon 

 helmasta, useimmiten Ruhus arcticus, R. chamcemorus, Potentilla 

 tormentilla, Alelampyrum ^iratense, Galamagrostis lanceolata. Mita 

 puukasvistoon tulee, supistuu se monin paikoin yksinomaan 

 ojien laiteille, missa koivuja ja pajupensaikkoja [Salix lohylici- 

 folia, S. nigricans ja myoskin S. aurita) pitkissa riveissa kasvaa. 

 Ojanvarsilla tapaa muunkin kasvuUisuuden rikkaampana; siella 

 esiintyy paikottaisina sellaisia kasveja kuin Eriopliorum- ja Carex- 

 lajeja, Calamagrostis phragmitoides, Molinia, Luzida muUiflora, 

 Aira ccespitosa, Feucedanum, Eqiiisetum silvaticum y. m. Myos- 

 kin varpukasveja nakee, jonkun kappaleen Betula nana'a., Cas- 

 sandra'sL, Andromeda polifolia Si (kosteamm. paik.). — Tallaisten 

 ojituskorpien laiteilla pensasto tihenee tihenemistaan keskella- 

 kin kapaleita (ojien vaiissa), kasvisto muuttuu vahitellen ja 

 kasvupaikka vaihtuu joko pensaiseksi niittymaaksi tai jos puu- 

 kasvisto samassa maarin kay tiheammaksi, syntyy metsainen 

 kasvupaikka, joka on hyvin tavallisten viitojen kaltainen. 



Korvet lahestyvat kasvistoltaan suuresti viitoja. Pensas- 

 kasvisto ei kuitenkaan ole niin runsas kuin viidoissa. Siella 

 taalla nakee vaan jonkun pajupensaan {Salix aurita, S. cinerea) 

 tai raidan (S. caprea), Valtapuulajina kasvaa korvissa kuusi; 

 ainoastaan vahassa maarin on kuusikkoon sekoittunut koivua 

 tai petajaa, tai joku leppa, tuomi, pakatsu [Rhamnus frangula). 

 Joskus tapaa korpimailla alueen Rosa-lajeistakin yksinaisia 



1) Paikkakunnalla kutsutaan tuollaisia maita »vanhan ojituksen poh- 

 jiksi» tai »ojituskorviksi». 



