Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XX HI, N:o 4. 7 



huippuja, joista korkeimpina mainiltakoon Kiirankavaara, Musta- 

 rintanen, Honkavaara (245 m.), Riisiivaara (307 m.), Suurivaara 

 (226 m.). Larinsaaren kylan kohdalla vaarat yleensii matale- 

 nevat, vaihdellen korkeudeltaan 120—195 m. valillii. Korkein 

 on liihella alueen pohjoiskolkkaa kohoava jyrkka Telynvaara 

 (195 m.). Mainitsemamme pitkiin vuorijonon liinsipuolelle muo- 

 dostuu syva, paikoin leveampi, paikoin kapeampi laaksomaa, 

 jonka takana lannessa uusi, joskin yleensa matalampi »iontka» 

 haiimottaa. Se on kuitenkin lyhyempi itaista sisartaan ja saa 

 varsinaisesti alkunsa vasta Kolivuoren kohdalla Jeronjiirven ta- 

 kaa, mista se jatkau Herajarven lansirantaa pitkin korkeana 

 metsiiisena vaaranselanteena sulkien tuon kauniin, saaririkkaan 

 ja monissa mutkissa kiemurtelevan Herajarven syvaan laaksoon. 

 Luoteesta kaakkoa kohti seuraavat tuossa jonossa toisiaan Morko- 

 vaara, Vaaravaara (302 m.), Lumivaara (258 m.), Huuruvaara, 

 Havukkavaara, Ikosenvaara (286 m.), Kolinvaara (242 m.). 

 Korkeimpana kohoaa niista Vaaravaaran kallioinen harja. Ma- 

 taloituen kaakkoon pain jatkuu tuo vaarojen sarja sivu alueen 

 etelarajan. Paitsi noita lueteltuja vuorenseliinteita, jotka ovat 

 huomattavimmat alueen piirissa, kulkee alueen keski osassa 

 lyhyempia jonoja siella taalla, muunmuassa Kolin ja Ahmo- 

 vaaran kylien rajamailla tai kohoaa yksinaisia vaaroja, jotka 

 voivat saavuttaa jommoisenkin korkeuden, kuten esim. Ruoho- 

 vaara 275 m., Kanalammin vaara 285 m. ja Ylemmiiisen vaara 

 225 m. Viela ansaitsee mainitsemista eras pitkallainen harjanne 

 alueen luoteiskulmalla, joka saa alkunsa Tuopanjiirven pohjois- 

 paasta ja kulkee siita pitkan matkan jokseenkin luodetta kohti. 

 Korkein huippu on Koivenlammin kohdalla, samannimisen vaaran 

 laella (204 m.). Viimemainitun vaarajonon ja Pielisen rantaa 

 pitkin kulkevan valiin muodostuu joks. laaja alankomaa, jonka 

 tasaisuutta ainoastaan pienet kummut ja harjanteet hairitseviit. 

 — Lansipuoli alueesta on itaiseen verraten alavaa ja tasaista 

 maata. Korkeita vaaroja ja syvia laaksoja puuttuu tykkiinaan. 

 Hoytiaisen rannasta, joka laskun i) jalkeen on ainoastaan 87 



1) Hoytiaisen vedet ryostaytyivat v. 1859 pienen kaivannon kautta, 

 jota silloin paraikaa kaivettiin siita Pyhaselkaan ja uurtaen itselleen levean 

 uoman halki metsien ja niittyjen syoksyivat viimemainittuun jarveen. Tuon 



