8 Axelson, Piitkilokasvio Pielisen ja Hoytiriisen valisella kannaksella. 



metria ylapuolella meren pintaa, kohoaa maanpinta vahilellen 

 ilaiinpain, ei knitenkaan tasaisen loivasti, vaan penkereittain 

 (terassimaisesti). joten tasaisia alankoja, jotka useimmiten ovat 

 suoperaistii maata, muodostuu rinteiden valiin. Lounaiskulma 

 on samoin verrattain tasaista maata, enimmakseen rahkoja ja 

 rameitii tai korpia, joiden valissa siella taiilla vaan kohoaa pie- 

 niii selanteita ja kumpuja kuivaa metsamaata. Ainoat korkeam- 

 mat paikat etelaisella alueen kolkalla, paitsi Herajarven puolta, 

 josta jo edella puhuimme, tavataan Harinsarkka-nimisella vierin- 

 kiviharjanteella, joka saa alkunsa Ripulinjarven kaakkoispuo- 

 lelta kulkien siitii luodetta kohti aina Tuopanjarven etelapaiin 

 kohtaan. Korkeimmillaan on tuo harju alkupaassailn saavut- 

 taen siinii 191 metrin korkeuden, matalenee sitte vahitellen, 

 niin ettii jo Puson tien kohdalla on ainoastaan 167 metria sekii 

 Juuan rajalla 142 m. yli meren pinnan. — 



Laaja Hoytiainen, joka muodostaa erinomaisen rajan alueen 

 lansipuolelle, on nykyisilta rantamiltaan paikoin hedelmallista, 

 niittymaaksi ja pelloiksi sopivaa, matalaa, lepikon valtaamaa 

 metsamaata, paikoin karua hietikkoa. Enimmakseen matalat 

 rannat ovat moninpaikoin hiedan sekaista jopa puhdastakin sa- 

 vikkoa ja muodostavat runsaasti lahdelmia ja poukamia, joiden 

 rantavedessa tiheat Fhragmites-vuohikot ja Eqiiisetum-koriieikoi 

 kohoavat. Ulompana on tama jokseenkin kirkasvesinen jarvi 

 syva, ja pohjaltaan mudansekaista savea. — Hoytiaisen rannikko 

 on alueemme kohdalla saarista jokseenkin rikas, varsinkin ulom- 

 pana. — Niin hyvin suuruutensa kuin omituisuutensa takia an- 

 saitsee saarista mainitsemista erittitinkin Teyrisaari Romppalan 

 kylan kohdalla. Louhikkorantainen, kuten useat Hoytiaisen 

 saarista laskun jalkeen, on tama 6 km. pitka saari verrattain 

 kapea, mutta varsinkin pohjoispiiiissaan taposen taynna pienia 

 lammikoita ja lahukoita, jotka yhteydessa toistensa kanssa ka- 

 peitten salmekkeiden kautta muodostavat tihean pikkuvesiston, 

 joka useiden salmien kautta myoskin yhtyy Hoytiaiseen. Saa- 



valtavan laskun kautta aleni Hoytiainen kokonaista 8V2 — 9 ^' j^ tulva, joka 

 siten Pyhaselassa syntyi olikin vahalla hukuttaa iisken perustetun Joensuun 

 kaupungin. 



