Actca Societatis pro Fauna et Flora Fonnica. XXIII, K:u 4. D 



ressa on muuten osaksi savikkopohjaisia niittyjii ja lepikoita, 

 osaksi, joskin vahernmiissakin miiarin, tapaa siella tiiiilla lento- 

 hiekkaa. — Taydellinen vastakohta liinsirannikolle on IMelisen 

 rannikko. Korkeat, kallioiset tai kivikkoiset rannat, jotka syve- 

 nevat jyrkasti ja ylipaansa ovat karuja kasvistonsa puolesta, 

 karakteriseeraavat yleensa Pielistii. Siella taiilla, enimmakseen 

 alueen pohjoisosan kohdalla, tapaa kuitenkin matalarantaisiakin 

 lahukoita, joissa runsaampi vesikasvisto viihtyy. Pielisen ran- 

 nat ovat parhaastaan hietikkoa, muualla paitsi alueen pohjois- 

 paassa, missa savikkopohjaisia lahdelmia paikotellen loytyy. 

 Mitii saaristoon tulee, laskee kansa Pielisen saarien luvun niin 

 inoneksi kuin kesiissa on oita», ikiiva vaan, ettii ne ovat mel- 

 kein poikkeiiksetta karuja, selanteisiii, kapeita kangassaaria kul- 

 kien tavallisesti kaakosta luodetta kohti. Kauniita lehdikkosaa- 

 ria tapaa Pielisessa tuskin oilenkaan. 



Alueen vedet voimme paaasiassa jakaa neljaan suurem- 

 paan vesistoon, Herajarven, Venejiirven, Tuopanjarven ja Savi- 

 jarven vesistoihin, joihin sitapaitsi viela liittyvat Kuhmustan jar- 

 ven seka Saari- ja Molonjarven pienet vesistot. — Muutamista 

 kangas- ja suolammeista Kolin kylan etelaperukalla saavat al- 

 kunsa Herajarven vedet. Yhtyneinii virtaavat ne kangasrantai- 

 seen, kirkasvetiseen Jeronjarveen, missa pieni rinteisten niitty- 

 jen halki kierteleva puronen johtaa kauniiseen, saaririkkaaseen 

 Herajiirveen. Tuo kapea, ainoastaan 1 — 2 kilometrin levyinen, 

 vaaraisten maisemain ymparoima jarvi, on pisin alueen jarvista, 

 se kun naet on 15 kilometria pitka. Kasvistoltaan on Hera- 

 jarvi alueen rikkaimpia, joll'ei rikkain, johon on syyna jarven 

 matalat, uurteiset lahukkarannat,^) savensekainen pohja ja kir- 

 kas vesi. Alueen kaakkoiskulmalla laskee Herajiirvi vetensa 

 Herajoen kautta Pieliseen. Ainoa suurempi jarvi, jonka vedet 

 virtaavat samaa tietil Pieliseen, on 3 kilometrin pituinen Puson- 

 jarvi, jonkun matkan paassa Herajiirvesta lanteenpiiin. Sen ka- 



1) Noin satakunta vuotta sitte oli tama ihana jarvi melkein karu, 

 vaan laskemalla sen vesia noin 7 sylta, syntyi sen rantamille hedelniallisiii 

 savikkoniitlyja, joille heinankasvussa tuskin Hoyliiiisen pohjaniityt vorloja 

 vetavat. 



