St J. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Maatumisen aiheuttaa jokien tuoma liete, jota kokoontuu 

 jokisuille ja niiden ymparistoille, seka itse maakuoren kohoa- 

 minen. 



Kuten tunnettua on,kohoaa maa verkalleen Pohjanlahden ym- 

 parilla olevilla seuduilla. Tuntuvin on kohoaminen Merenkurkun 

 luona ja Pohjanlahden lansirannalla, missa nonsu arvostellaan 

 noin 1 metriksi sadassa vuodessa. Suomen puolella on tehty 

 mittauksia useissa kohdin m. m. Rontissa ja Ulkokrunnissa lin 

 edustalla, i) joista edellisessa saatiin 0,64 ja jalkimmaisessa 0,53 

 sadassa vuodessa. Naiden ja etelapuolella aluetta tehtyjen mit- 

 tauksien nojalla voi nousun nailla tienoin arvioida noin 0,60 — 

 0,65 metriksi. Yleensa ovat namat luvut epatasaisia, johon syyna 

 lienee maan epatasainen kohoaminen. Tuntien veden korkeuden 

 vaihtelevaisuuden eri kesina on myoskin otaksuttavissa, etta pie- 

 nempia poikkeavaisuuksia saattaa helposti syntya veden keski- 

 korkeutta maaratessa. 



Maankohoaminen — noin 0,6 cm vuodessa — nayttaa itse 

 asiassa kuitenkin jotensakin vahaiselta verrattuna nailla seuduin 

 joka vuosi tapahtuvaan maatumiseen. Siksipa paavaikuttimena 

 saattaa pitaa toisia, yhtaaikaa sen kanssa vaikuttavia seikkoja. 

 Tarkastaessa ja verratessa toisiinsa maatumisia jokien ja ojain 

 laheisyydessa seka niista etempana, tulee helposti huomaamaan, 

 etta paasyyna onkin jokien tuoma liete. Kaikki nailla seuduin me- 

 reen laskevat suuremmat ja pienemmat joet seka ojat virtaavat 

 suoperiiisten ja pehmeain maiden lapi, kiskovat niista irti suu- 

 ret maarat kiinteita aineita ja kuljettavat mereen. Tama tapah- 

 tuu melkein ympari vuoden, vaan eniten kevaisin ja tulvain 

 aikana. Etenkin Oulujoen tuomat ainekset tuntuvat laajalti. Pit- 

 kin matkaa on joki aika virtava, ja virralle antaa vauhtia joki- 

 suussa oleva Merikoski (7,7 m korkea ja noin 38,800 hevosvoi- 

 mainen), niin etta virran mukana olevat ainekset joutuvat kau- 



^) A. Petrdius, Foredrag, Fennia IV, siv. 15, 16. 



Maatumisen laajuudesta on myoskin tehty jonkunlaisia arvioimisia. 

 Vanhat Limingan isannat arvelevat rannan siella maatuvan 1 kilometrin 

 verran 65:ssa vuodessa. Rosbergin laskun mukaan olisi samoilla paikoin 

 1 km maatumiseen mennyt noin 80 vuotta. (J. E. Rosberg, Bottenvikens 

 finska deltan). 



