116 A. K. Cajander. KasvistoUisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Bosa glaiica Crepin. Mt. pass., Pt. rs., Mynamaen puolella 

 Vallaisten, Nuuskalan ja Kaarleisten valisilla kivisillii maenrin- 

 teilla; Mietoisissa etupaassa merenrantametsissa. 



B. coriifolia Fr. Mt. ja Pt. rs., edellisen seurassa samal- 

 laisilla lokaliteteilla. Hr.: niittymaella Faarten torpasta itaan. 



B. mollis Crepin. Mt. rr. Ensimmaisen torpan kohdalla 

 Aarlahdelta lounaaseen tapasin yhden runsaasti hedelmoivan 

 pensaan. 



B. cinnamomea L. Mt., Pt., Hr. pass., lehdoissa, maen- 

 rinteilla, vuorten juurilla y. m. Kv. rs., Ritarin metsassa Kivi- 

 jarven rannalla; talvitien varrella lahella Halsoa seka jokiah- 

 teella Halson ja Halolan valilla yksityisia pensaita. Kerrottiin 

 kasvavan myoskin Kopan maissa Kalelasta kaakkoon (Kl.) yh- 

 dessa niinipuun seurassa. 



(B. pimpineUifolia L. Istutettuna ja joskus puolimet- 

 sistyneena). 



Bubus idceus L. Mt. fq., muuten sfq. Merenrantaseu- 

 duissa yl., paikotellen runsaskin, muualla jonkunverran harvi- 

 naisempi. Kasvaa rantalehdoissa, vuorten penkereilla ja halkea- 

 missa, kivikkomailla, kivisilla aidanvierustoilla, palaneissa met- 

 sissa. — f. chlorocarpa Krause, kivikkomaella Vallaisten Heiko- 

 lan kuusikossa, paamuodon seurassa. 



B. saxatilis L. fq. Yl. kuivahkoilla, etenkin kivisilla mailla, 

 lehdoissa j. n. a., toisinaan ja silloin melkein aina sterilina kos- 

 teissa metsissa. 



B. arcticus L. Mt. ja Pt. pass., Hr. ja Kv. sfq., muuten fq. 

 Yl. kosteiden niittyjen metsalaidoilla (monasti runsas), kosteissa 

 lehtomaisissa metsissa, pajupensastoissa j. n. e. Karpannokan 

 palanut luhtaniitty Ruutissa (Hr.) on taynnaan maamuuramia 

 (marjoja ylen runsaasti!) — f. pleyiifiora kasvoi (1 eks. tyypil- 

 listen seassa) rehevassa sekametsassa Laajoen kylan pohjois- 

 puolella. 



B. chamcemorus L. La. fqq., Kr. ja Kl. fq., Kv., Lm., Hr. 

 ja Tp. sfq., Pt. pass. Yl. rahkoilla, manty- ja lehtimetsaisillii 

 rameilla ja kalliosoissa. Sen yleisyys paikkakunnan eri osissa 

 on suoraan suhteellinen suomaiden yleisyyteen ja laajuuteen. 



