Acta Societcatis pro Fauna et Flora Fennica, XXIII, N:o 4. 41 



Epailemiittii vaikuttavat tuollaiset paikalliset syyt myoskin 

 iiseiden muilla kasvupaikoilla viihtyvien lajien puuttuvaisuuteen, 

 vaan tarkoitukseni ei ole kityda yksityiskohtia myoten tuota 

 kysymystii pohtimaan. Sanottakoon vaan, ettii esimerkiksi useita 

 jiirvi- ja yleensa vesi-kasviston edustajia, kuten Potamogdon- 

 lajeja, Typha, Hydrocliaris, alueelta puuttuu varmaankin syystii, 

 ettii niille sopivia kasvupaikkoja hyvin vahan loytyy, kun niiet 

 jarvet, joista tosin ei suinkaan puutetta ole, parhaastaan ovat 

 huonopohjaisia^ syvia ja jyrkkarantaisia. 



Luodessamme sitte huomiomme alueella tavattuun kas- 

 vioon naemme kasviluettelossa melkoisen maiiran Pohjois-Kar- 

 jalalle ennestaiin tuntemattomia lajeja. Niiden lukumaarii ko- 

 hoaa kaikkiaan 34:aan ja on siihen silloin sekalajit ja miiun- 

 noksetkin yhteen laskettuna. Mainittakoon samalla myoskin, 

 etta noista uusista lajeista olen kustakin jattiinyt eksemplaareja 

 yliopiston kasvitieteellisiin kokoelmiin. — Enimman huomatta- 

 via ovat noista provinssille uusista kasveista: Ehynchospora 

 fusca, Carex laxa, Poa cilpma, Betiila botnica ja Salix cinerea X 

 lapponum, 



Kirjoituksessani olen ennenkin kiinnittanyt huomiota siihen, 

 kuinka yleisia melkein yli koko alueen, vaan etenkin keski- ja 

 etela-osissa, lettomuodostukset ovat. Alueella esiintyykin sen- 

 vuoksi huomattavan paljon lettokasviston edustajia ja monet 

 muualla harvinaisetkin lajit ovat verrattain paljoa tavallisemmat 

 alueen piirissa. Huomautettakoon varsinkin seuraavista: Lyco- 

 podium inundatum (fqs.), Selaginella spimilosa (fq.), Rhynchospora 

 cdha (stfq.), Bh. fusca (p.-fqs), Scirpus ccespitosus (fqq), Carex 

 dioica (stfq.), C. Buxhaumii (fqs.), C. livida (p.), C. laxa (str.), 

 Molinia (fqq.). Orchis incarnata (p.) Edellamainituista ovat lii- 

 hemmii puolet olleet lisaksi aivan tuntemattomia tahan asti koko 

 Pohjois-Karjalasta. — 





