138 A. K. Cajander. Kasvistollisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Lamium amplexicaule^ L. minor, 



L. album, Tragopogon xwatense, 



Leonurm cardiaca, Sonchus aspe)\ 



Laijpa tomentosa^ S. oleraceus. 



Mt:ssa ja Ptrssa seka rajavyohykkeessa (Kv., Hr., Tp., 

 osittain Lm.) kasvavat seuraavat, jotka muissa osissa puut- 

 tuvat (2): 



Silene inflata, Fumaria officinalis, 



Camelina foetida, Vicia tetrasperma^ 



[Arenaria serpyllifolia)^ Asperugo procumbens, 



(Atriplex patulum), Lamium incisum.. 



Sitapaitsi ovat kaikkein enimmat viljelysmaan kasvit, jotka 

 tosin loytyvat koko alueella, etelassa kuitenkin melkoista ylei- 

 semmat kuin metsaosissa (3): 



Poa annua, [Chelidonium majus), 



Bromus secalinus, Carum carvi, 



Polygonum lapathifolium, Potentilla norvegica, 



P. hydropiper, Trifolium liyhridum. 



P. convolvulus^ Vicia hirsuta^ 



P. aviculare^ Myosotis intermedia, 



Rumex domesticus, Vei'onica arvensis, 



B. crispus, Rhinanthus major, 



Spergula arvensis^ Galium Vaillantii 

 Ranunculus sceleratus, y. m. 



Viljelysmaiden vaikutus ulottuu sellaisiinkin kasveihin, 

 jotka tosin eivat ole mitaan oikeita ruderatikasveja, mutta jotka 

 kuitenkin mieiellaan kasvavat viljelysmaiden laheisyydessa. 

 Niinpa ovat (4) useimmat piennarkasvit etelassa yleisempia kuin 

 metsaosassa : Alopecurus pratensis, Fhleum pratense, Festuca ela- 

 tior, Triticum repens, Lathyrus prate7isis y. m. Sediim tele- 

 phium, Arenaria serpyllifolia y. m. kasvavat mieiellaan kallioilla, 

 jotka ovat lahella viljelysmaita tai asuntoja; Lemna minor on 



