Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 139 



etelaosan peltorapakoissa paljon yleisempi kuin metsapuolessa 



j. n. e. 



Lahinna viljelysmaita vaikuttavat suomaat (5) enimmin 

 kasviston kokoonpanoon. Syysta, ettii etelaosissa kerrassaan 

 puuttuu soita, ei useita metsapuolen yleisimpia kasveja kasva 

 alueen etelaosissa ensinkaan tai ovat ne paljon harvinaisem- 

 pia siella: 



Calla palustris, Drosera longifolia, 



Eriophoriim vaginatum, Cicuta virosa, 



Bhynchospora alba, Bubus chamcemorus, 



Carex paudflora, Myrtillus uliginosa, 



C. chordorrUza, Oxy coccus palustris, 



C. limosa, 0. micro carpus, 



C. irrigua, Andromeda poll folia, 



G. filiformis, Ledum palustre, 



Scheuchzeria palustris, Pedicularis palustris, 



Betula nana, Utricularia intermedia, 



Salix myrtilloides, U. minor 

 S. Lapponum, y. m. 



Drosera rotundifolia, 



Floran erilaisuuteen vaikuttaa myoskin suuresti niittyjen 

 (6) relativinen runsaus. Kuten jo aikaisemmin on mainittu, loy- 

 tyy kosteita luonnollisia niittyja alueen etelaosissa ainoastaan 

 meren rannoilla, jotavastoin ne metsapuoliskossa ovat erittain 

 yleisia. Niittyjen puutteesta alueen etelaosissa riippuu lahim- 

 miten seuraavien kasvien harvinaisuus resp. puuttuminen Mt:ssa 

 ja Pt:ssa: 



Juncus filiformis. Lychnis flos cuculi, 



Carex canescens, Caltha palustris, 



C. ccespitosa, Viola palustris, 



Agrostis canina, Trifolium spadiceum, 



Calamagrostis stricta, Cirsium palustre 

 Polygonum viviparum, j. n. e. 



