Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 2. 



141 



savimaata ja ovat siita syystii savitienoilla yleisimmillaan. — 

 Vuorilajien laatu (11) vaikuttaa niissii tavattavaan kasvillisuu- 

 teen. Runsaasti rapautuvilla rapakiviseinillii en esm. koskaan 

 tavannut Aspleniitm septentrionaledi, Wooclsia?i y. m. Karakte- 

 ristinen paikkakunnan rapakivivuorille sitavastoiri on Silene 

 rupestris. 



Paitsi kasvipaikkojen suhteellista laajuutta sej^a maaperaa 

 vaikuttaa vielii meren laheisyys tai etaisyys floraan. Moni kasvi 

 viihtyy paraiten merenrantalehdoissa tai niuissa rehevissa met- 

 sissa rannikolla (12): 



Polygonum dumetorum^ 

 Melandrium nibrum^ 

 Bibes rubrum, 

 R. nigrum, 

 Bosa glauca^ 

 B. corii folia, 



Geum urbanum, 

 Glechoma hederacea, 

 Bubus idceus, 

 Co toneaster in tegerrimus, 

 Tanacetum vulgare. 



Alueen etelaisemmissa osissa loytyy sitapaitsi joukko kas- 

 veja, joiden esiintyminen osittain lienee riippuvainen meren 

 laheisyydesta, osittain siita, etta ne ylimalkaan ovat etelaisem- 

 pia kasvilajeja, osittain vihdoin siita, etta etelassa loytyy vil- 

 jalti niille sopivia kasvipaikkoja — lihavia rinteita, rehevia leh- 

 toja y. m. Niiden seassa loytyy joukko »Regio aboensisen» 

 karakteristisimpia kasveja (13): 



Luzula campestris, 



Polygonatum officinale j 



Carex vet^na, 



Avena pratensis, 



A. pubescens, 



Corylus avellana, 



Quercus robur, 



Silene nutans, 



Cerastium semidecandrum. 



(Banunculus polyanthemos), 

 Arabis arenosa, 

 (A. Thaliana), 

 Hypericum perforatum, 

 (Potentilla verna), 

 Ulmaria filipendula, 

 Lonicera xylosteum, 

 Taraxacum corniculatum. 



