142 A. K. Cajander. KasvistoUisia tutkimuksia Mynamaessa. 



Painvastoin valttavat (14) meren laheisyytta kysymyksessa 

 olevalla paikkakunnalla, kuten Etela-Suomessa yleensakin, Al- 

 nus incana seka punakeltaiset Hieraciumii {H. Blyttianum ja 

 H. decolorans). Naista on harmaaleppa alueen itaisemmissa 

 osissa hyvinkin yleinen eivatka mainitat Hierdcium\ik3.an ole 

 harvinaisia. Sitiipaitsi tavataan alueen pohjoisemmissa ja itai- 

 sissa osissatH;: harvinaisina useita kasveja, jotka ovat alueen 

 eteliiosille, osittain koko Reg. aboensisellekin outoja (15): 



ScArpus ccespitosus, St. nemorum, 



Calamagrostis gracilescenSy Cardamine amara^ 



Poa sudetica, Circcea alpina, 



Scolochloa arundinacea^ Daphne mezereum, 



Carex livida, Pulmonaria officinalis, 



Orchis incarnata, Sceptrum carolinum, 



Salix nigricans, Crepis paludosa. 

 Stellaria Friesiana^ 



Niiihin liittyvat Milium effusum, Lathyrus vernuSj Vicia 

 silvatica, Thalictriim flaviim y. m. 



Monen kasvin levenemista on vaikea selittaa (16), kuten 

 Nymphcea alba, N. Candida, Iris, Elatine alsinastriim, Sa- 

 gittaria sagittcefolia y. m. Hyvin omituista on, etta Cirsiiim 

 heterophyllum seka Hypochceris kerrassaan puuttuvat Mynamaen 

 kirkon ymparistoista seka etta vuokot (Anemone nemorosa, 

 Hepatica), Pteris y. m. etelaosissa aluetta ovat harvinaisen- 

 puolisia. 



Muutamia kasveja on kenties paraiten pidettava relikteina 

 (17) niilta ajoilta, jolloin resp. paikka oli merenrantana. Olen 

 jo varhemmin huomauttanut siita, etta Pliragmitesta Mynamaen 

 pelloissa on pidettava reliktina seka ettii Vincetoxicumm ja 

 Allium schoenoprasumin nykyisia loytopaikkoja on pidettava 

 reliktisina silta ajalta, jolloin Saaren lahti ulottui melkoista 

 kauvemmas sisamaahan pain. Missa maarin sama voi koskea 

 Atropis distansisi, Bumex crispusisi, Atriplex patuhimia, Sonchus 

 arvensisisi y. m. en uskalla ottaa ratkaistavaksi. 



