10 I. Leiviskd, Uulun seudun merenrannoista. 



laajoilla aloilla peittaa rantaniityt ja kaupungin rannassa syok- 

 syy korkean laiturin yli torille. Eroitus tuulien vaikuttaman kor- 

 kean ja matalan veden valilla vol kaupungin rannassa olla yli 

 kahdenkin metrin. Syksyisin on saiinnollisesti kovia merituulia, 

 jotka nostavat veden kauvas niityille. Maan alavuus tuntuu tassa 

 niin suuresti, ettii esim. Lumijoen puolelta nousee vesi Salon 

 kannakselle yli 2 kilometria. Syyskesilla tapahtuvat tavallisesti 

 kovat veden alenemisetkin. 



Muutoin on pitkin kesaa aina senverran kovanpuoleisia tuu- 

 lia, etta kaikkialla mataloilla rannoilla tapahtuu tavan takaa 

 nousu ja lasku, jolloin osa rantaniittya tahi laidunta on valiin 

 veden peitossa, valiin kuivana. Eri kesina huomaa veden kor- 

 keuden pysytteleivan eri asteilla. Vuoden 1900 sateisena ja tuu- 

 lisena kesana oli vesi harvoin niin matalana, etta niittyrannoilla 

 olisi silkka hieta reunustanut kasvialueita. V. 1901 sen sijaan 

 vesi oleili enimmakseen matalana ja keltaiset hiedikot alinomaa 

 paistoivat kasvun ja vesirajan valilla. Tuontuostakin sattui sil- 

 loinkin myrskyisia sadekuuroja, jotka yhtakkia nostivat veden 

 kauvas maalle 



Syy siihen, etta tuulet saavat aikaan nain tuntuvia veden- 

 korkeuseroituksia, lienee etsittava merenlahdelman muodossa ja 

 ehka viela enemman rantavesien mataluudessa. Aukealla ula- 

 palla nostaa lounaistuuli kovan aallokon ja ajaa vetta Hailuo- 

 don ja mantereen valista matalikkoa myoten vasten Oulujoen 

 virtaa pakoittaen sen pysahtymaan. Taten tapahtuu jo tuntuva 

 vedennousu, ja mataloilla rannoilla ajaa tuuli aaltoja yha ylem- 

 mas ja ylemmas estaen veden palajamasta. Koillistuulilla taa- 

 sen kulkee aallokko osittain virran suuntaan, ja meren suurilla 

 matalikoilla ajautuu vesi yha ulommas ulapoille pain. Missa 

 maarin barometrin nousu ja lasku seuraa naita, hiljaisempienkin 

 tuulien aikana tapahtuvia muutoksia, on toistaiseksi viela tutki- 

 matta. 



Meriveden suolaisuus on taalla kuten muuallakin Poh- 

 janlahden rannoilla sangen vahainen. 0. Nordqvistin mukaan 

 oli pintaveden suolaisuus Oulun ja Tornion valilla Elokuussa v. 

 1887 korkeintaan 0,223 7o ja 22—36 m. syvyydessa vahan yli 

 0,3 7o. Isonniemen luota, 30 m. syvyydelta otetussa vesinayt- 



