Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 11 



teessa oli ruokasuolan (NaCl) maara 2,51 gr. litrassa. ^) Jokien 

 kohdalla on suolanpitoisuus tietysti viela pienempi. Oulun lahei- 

 syydessa on vesi jokiveden varista ja makuista, ja vasta Paten- 

 niemessa, Kellon rannalla ja Kempeleenlahden rannoilla voi ta- 

 vallisissa oloissa veden hieman tympeiilta tuntuvasta mausta paiit- 

 taa sita merivedeksi. Ylimalkaan on vesi juomakelpoista aina 

 Hailuotoon saakka. Etelaanpain mennen huomaa veden varin 

 kayvan vihertavaksi vasta Varjakan saaren ulkopuolella. 



Eri tuulilla on suolanpitoisuus erilainen. Maatuulen ja ma- 

 talan veden aikana maistuu vesi usein Hietasaaren rannalla- 

 kin selvasti suolaiselta. Haukiputaanjoen suupuolessa on virta 

 niin heikko etta jokisuu on suuresti merenlahdelman kaltainen. 

 Veden suolanpitoisuus onkin siella suurempi. Merituulien aikana 

 oli jokivesi valiin kansakoulun luona (n. 300 m kirkon ylapuolella) 

 niin suolaista, ettei sita voinut kayttaa teevedeksi. 



Kalkinpitoisuus on yleensa vahainen. Isonniemen luota ote- 

 tussa vesinaytteessa oli kalkkia (Ca 0,042 7o- ^) 



Rannat Oulun pohjoispuolella. Oulujoen suussa on Hieta- 

 saareksi nimitetty saariryhma, jonka Toppilan salmi eroittaa 

 Oulujoen pohjoisesta rannasta. Karttojen mukaan kuuluu tahan 

 kolme saarta nimittain: Hietasaari, Holstinsaari eli Mustasaari 

 ja Toppilansaari, jotka kahden kapean ja matalan salmen kautta 

 ovat toisistaan eroitetut. Ennen vanhaan laski Oulujoki mereen 

 paaasiallisesti Iso- eli Rommakon vaylaa kaupungin ja Hietasaa- 

 ren valilla. Toppilansalmi oli aivan mitaton ja pienempiii vir- 

 toja kulki Mustansalmen (Hietasaaren ja Holstinsaaren valilla) ja 

 Holstinsalmen kautta. Mutta marraskuussa v. 1724 muutti Oulu- 

 joki yhtakkia suuntansa Toppilansalmeen pain ja kaivoi siihen 

 itselleen uuden vaylan, mika naihin aikoihin saakka on sitten 

 pysynyt paavaylana. Mustasalmi on mataloitunut niin etta pie- 

 nillakin veneilla on matalan aikana hankala paasta sita myoten. 

 Holstinsalmi on patoutunut ihan tukkoon, joten soinen notko 



h Osk. Nordqvist. lakttagelser ofver hafsvattnets salthalt och tempe- 

 ratur. Helsingfors 1888, pag. 7 ja 11. 



Edv. Ejelf. Kemisk undersokning af hafsvattnet i Finland SW skar- 

 gard och Bottniska viken, Helsingfors 1888, pag. 6. 



