Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 19 



nalla olevissa viljelomaissa on savensekaista, ja rannat ovat osit- 

 tain hieta-, osittain savirantoja. 



Varjakan saarta kohti pistavii Varjakan nenii eli Salon 

 Varjakka on kivikkoista, havumetsiia kasvavaa hietamaata hieta- 

 rantoineen. Tasta lahden pohjukkaan pain mennen on aluksi 

 pitkii ja kapea niittyranta (Muikun ranta) ja sen jalkeen hie 

 taisia, leppiia kasvavia niemia, kasvittomia hietarantoja, laitumia 

 ja niittyrantoja viiorotellen. Viimeisena ennen Vihiluotoa on 

 laaja, noin kilometrin pituinen savihietapohjainen rantaniitty. 



Taustana on niemelta alkaen niittyrannoilla kapea leppa- 

 vyo; sen takana aluksi niittya (Muikun ranta), sittemmin enim- 

 makseen lepikkoa ja sekametsaa. 



Merensaaret. Paitsi ennemmin mainittua Hietasaarta on 

 Oulun laheisyydessa joitakin pienia saaria seka pari isompaa, 

 joista Kellonkraaseli ja Kotakari ovat kumpikin ymparysmital- 

 taan noin 6 km. Useimmat naista sijaitsevat matalikoilla, joita 

 saattaa pitaa Oulujoen vedenalaisena delttana ^) ja kasvavat maa- 

 tumisen kautta nopeasti yha edelleen; toiset taasen kuten Ky- 

 ronkari ja Kropsunkari ovat syvemmasta vedesta kohoavia 

 kivikkosaaria. 



Asuttu on naista ainoastaan Salonniemen luona oleva Var- 

 jakka. Sen etelarannalla on iso sahalaitos aituuksineen, ja sal- 

 men varrelle on rakennettu laituri, johon pienemmiit alukset 

 uivat helposti 20 jalkaa syvaa salmea myoten. Saaren rannat 

 ovat matalat. Veden aaressa on kapeita niittyreunuksia ja pie- 

 nia kivikkonokkia vuorotellen; taustana on lepikkoa. Leppien 

 seassa on siella taalla verrattain runsaasti koivuja, ja saaren 

 keskustan on vallannut pienonen mannikko. Varjakan laheisyy- 

 dessa oleva Akio on matalaa pensasniittya, tasaisine ja kapeine 

 niittyrantoineen. Ulempana merella on' Kraaseli. Tiilla on 

 luonto vaihteleva. Saaren itiiosassa on korkeampi, kummun ta- 

 painen metsamaa, josta lanteenpain ulenee kapea, niittymaaksi 

 laajeneva niemeke. Koillisrannalla on niemen ja metsamaan va- 

 lilla alava rantaniitty, vaan muualla alenee metsiikumpu lehdoiksi 



^) J. E. Rosberg. Nagot om Karlo, Geografiska Foreningens tidskr. 

 1,893 h. 5-6. 



