Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 23 



maa mahtavan niukulakivivallin paljastuvan hiedan alta. Saa- 

 ren luoteisosassa on tiimii vielii nykyiiiinkin rantavallina. 



Isonniemen ja Hietakarin viililla on maanpinta hyvin epa- 

 tasainen. Tiialla loytyy naet seudun syvimmat vedet ja korkeim- 

 mat harjut. Alussa mainittu Isonniemen harju on luultavasti 

 samallainen mukulakivivalli kuin Hietakarin rannalla olevakin. 

 Naiden valilla on vielii Kropsunkari, harju sekin, joka akkijyrk- 

 kana nousee 10 sylen syvyydelta. Kaikki namat ovat meren 

 muodostamia. 



Meren mataloituessa ovat aallot heittiineet hietaa karin 

 vallia vastaan, tuuli on auttanut tata tyota ja peittanyt koko 

 kivikon. Rannan vaistyttya etemmaksi on tuuli suurentanut 

 suurentamistaan tata hiekkaharjua seka pohjoisen etta eteliinpuo- 

 lelta, kunnes rannalle kasvanut lepikko alkoi tehda esteita. La- 

 hella saaren itaista nokkaa kohoavat kumpurat joitakin metria 

 lepikkoa korkeammaksi. 



Nokalta pitkin Kotakarin puoleista rantaa kulkien on ensin 

 rannalla vahan niittya ja sen takana lepikkoa, mika taaksepain 

 muuttuu hiekkaharjun mannikoksi. Niityn jalkeen on veden 

 aaressa vahan matkaa tasaisesti nousevaa hiedikkoa, kunnes 

 ranta kaantyy lantta kohti suorana pikkukivirantana. 



Talta kohden on poikki saaren otettu seuraava muistiin- 

 pano. Vs 1901. Taulu I. Kartta N:o 1. 



Kiviranta on hieman vinoon vasten aukeaa ulappaa, joka avau- 

 tuu Liiodon ja Pajuniemen valilla. Kaukana siintaa kolme pienta 

 saarta, joista Laitakari on keskimmainen, vaan muutoin on meri aivan 

 saaretonta. Kovat lounaismyrskyt vastaavat siis rantaan koko voi- 

 mallaan. 



Veden aaresta kohoaa ranta tasaisesti noin 22° kulmalla. Kym- 

 menkunnan askeleen leveydelta on ranta mukulakivikkoa (kivet san- 

 gen pienia, 2 — 1 dm, aniharva on 3 dm lapimitaltaan). Kasveja 

 on: kolme Aira fto^^mca-tupasta, pari pienta ryhmaa Agrostis alba' a, 

 pari Calamagrostis s ^nc fa- kortta, Festuca n^&ra-tupas ja puolivalia ylem- 

 pana pienia Arenaria ^^epZ.-ryhmia. Uloinna vasemmalla, lahella hieta- 

 maan rajaa kulkee noin 5 askelta vesirajasta kymmenkunnan aske- 

 leen pituinen ja parin jalan levyinen, tihea Juncus halticus-kd^ss xxsio. 

 Samalla kohdalla on raj alia ylospain Ehjmus-Y\'\\m^. 



