Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 27 



karin dyynin eteliiranta. Kivet siinii olivat pyoreita ja liipimi- 

 taltaan enimmakseen pienemmiit kuin 3 dm. 



Kivikkorantoja on Kraaselin rannoilla, Hietakarin pohjois- 

 rannalla, Isonniemen luona, Haukipiitaan jokisuun etelLi- ja poh- 

 joispuolella sekii siellii taallii pienempiii paloja saarten ja nie- 

 mien rannoilla. Jotkut pienemmat karit ovat kokonaan silkkaa 

 kivikkoa. 



Laitakarin joen puolinen ranta on kauttaaltaan miikula- 

 kivikkoa. Kasvullisuus on talla 5—8 m levealla rinteellii hyvin 

 niukkaa. Veden aaressa kasvaa harvakseen Aira hottnica ja 

 ylempanii Plialaris, sitakin hyvin harvassa. 



Joen etelapuolella oleva Ulkoniemennokka on pitkiilla kivi- 

 kolla mantereen kanssa yhteydessa oleva saareke. Sen pohjoi- 

 nen ranta on silkkaa kivikkoa. Veden aaressa kasvaa kivien 

 lomissa Aira hottn., vahan ylempana Festuca rubra ia.Calamagrostis 

 strida, molempia niukalti. Pienissa hietakoloissa Agrostis alba. 

 Lisiiksi nakyi siellii taiilla yksinaisia Silene mfl. litoralis, Son- 

 chus arv. maritimus ja Plantago maritin^a. Ylhaalla rannan har- 

 jalla Hippophae ja sitten Alnus incana ja Salix pliylici folia. 



Silkkaa kivikkorantaa on viela — kuten ennemmin on jo 

 mainittu — Hietakarin pohjoisrannalla. Siella nousee ranta pai- 

 kotellen vedesta silkkana suurmukulakivikkona (kivien lapimitta 

 1— 2 m) puuttomaksi, jakaliia, variksenmarjaa ja puolaa kasva- 

 vaksi noin 5 m korkeaksi harjuksi. Veden aaressa ei kasveja 

 ole juuri lainkaan. Yksinaiset Aira bottn. tiippaat ovat taiillakin 

 ainoana merenrantakasvina. Ylempana on sitten kivien koloissa 

 Triticum caninmn ihan yksinaisina korsina, samaten Hieracium 

 umbellatum, Tanacetum, Aira flexiiosa ja EpiloUum angustifolium. 

 Samanlaatuinen on kasvullisuus muillakin kivikkorannoilla. 

 Toisin paikoin on kivien seassa vahan enemmiin soraa ja hietaa, 

 ja sellaiset paikat lahestyviit jalempana kuvattuja kivihieta- 

 rantoja. 



Edellakuvatut kivikkorannat voi niiden yleisen luonnon 

 takia eroittaa kivihietarannoista, vaikka niiden kasvistoksi mai- 

 nittu kasvullisuus ei kuulu kivikon kasvuUisuuteen sanan ahtaassa 

 merkityksessii, vaan on riippuvainen kivien viilissii olevasta hieta- 



