28 1. Leiviskd, Oiilun seudun merenrannoista. 



maasta. Varsinaisia kivikkorannan kasveja ovat sen sijaan ja- 

 kaliit. 



Suuremmat kivet talla rannikolla kuten muuallakin ovat 

 osaksi jiikaUiin peittamia. Aivan veden aaressa, missa aallot 

 kiviil huuhtovat, ei jakalia huomaa sanottavasti, Vasta noin 1 

 — 2 m korkeudella (jos kivi on vesirajassa) ja etempiina vesira- 

 jasta alkaa aina nakyii jakalia, ensin pienia Lecidea y. m. ja 

 harvassa, sitten samoja tiheammassa ja seassa isompia. Jakala- 

 lajit eivat nayta olevan lukuisia. 



Koskelan rannikolla on noin 3 m korkea jaiden tuoma graniitti- 

 mohkale. Jotensakin matalan veden aikana ylettyy vesi sen juurelle. 

 Meren puolella ei pohjassa ole kasveja lainkaan, vaan maan puolella 

 on heti kiven vieressa pienia. Meocharis pal. -sasLrekkeiisL. Kivi on ihan 

 jyrkkaseinainen. Noin IV2 m korkeudella ei meren puolella ole ollen- 

 kaan jakalia. Sitten on koloissa ja porausreijissa (kivea on yritetty 

 sarkea) pienta Physcia tribacia (kaksi muotoa) ja 2 m korkeudella ja 

 ylempana kasvaa sama jakala harmajana hilseena yli koko kiven. 

 Seassa on niukalti Placodiiim murorum. Maan puolella kasvaa jakala 

 vahan alemmaksi. 



Isonniemen pohjoisimman niemekkeen (Mustaniemi) luona 

 on pari kivikkonienta, joista pohjoisempi on erittain jakalarikas. 

 Niemi on mukiilakivikkoa. Aivan veden aaressa ovat kivet pal- 

 jaina, vaan ylempana peittaa musta jakalapeite kivet hyvin tar- 

 kalleen. (Nimi »Mustaniemi» on mahdoUisesti johtunut tasta ja 

 sopii hyvin nimeksi talle niemelle). Kivien reunoilla kasvaa 

 Lecidea pantherina, ja pailla seka loivemmilla sivuilla taman 

 lisiiksi Parmelia saxatilis, Platysma fahlunense ja Gyrophora 

 erosa, kaikkia hyvin runsaasti ja tiheassa. Miiita jakalia oli 

 viela Cladonia gracilis hyhrida aika runsaasti. Paitsi edellisia 

 jakalia kasvaa pitkin Isonniemen kivikkorantoja Lecidea geogra- 

 phica ja Physcia ccesia, jalkimmainen kivilla sangen lahella vesi- 

 rajaa. 



Kivihietarannat. Silkkain kivikkorantojen ohessa on ranni- 

 kolla sellaisia kivikkorantoja, joissa mukulakivien seassa ja va- 

 lissa on runsaasti soraa ja hietaa. Tallaisia kohtia on samaten 

 niemien ja saarien ulapparannoilla, vaan yleensa sellaisilla pai- 



