Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica. 23, n:o 5. 29 



koin, missa rantavedet ovat matalammat. Sitapaitsi on kaik- 

 kialla pitkin rannikkoa pienten niemekkeiden nenissa ja sivuilla 

 veden aiiressii hietaa, jonka seassa on soraa ja enemmitn tahi 

 vahemman pienia sekii suaria kivia. 



Tavallisesti ovat tiillaiset rannat epatasaisempia kuin iisken 

 kuvatut. Veden rajassa on mutkia ja poukamia ja kivet ovat 

 roykkioina ja riveina. 



Kasvullisuus on runsaampi kuin kivikkorannoilla ja lahes- 

 tyy toiselta puolen naiden ja toiselta puolen niittyrantojen kas- 

 vullisuutta. 



Ervastinrannalla olevan Raoholeton nokka on kivikkorantaa, jossa 

 pienehkojen kivien seassa on soraa. 



Uloinna merelle pain on pieni kivikkosaareke, joka kapealla 

 kannaksella on yhteydessa muun niemen kanssa. Talla oli seuraava 

 kasvullisuus: Aira bottnica kasvaa tuppaissa jotensakin runs, (tuppai- 

 den vali 1 — 5 dm, tuppaissa kukkivia korsia 3 — 10). Triglochin marit. 

 2. Vesirajassa niukalti Eleocliaris paliistris. 



Itse niemen rannalla kasvaa veden aaressa Aira bottnica (kuten 

 edella). Vahan ylempana on harvaa Juncus Gerardi ja Festuca rubra 

 seka sitten Calam. stricta 5, Festuca rubr. 4 — 3, Flantago maritima 3 ja 

 Sonchus matit, 2. Edellisten seassa on niukalti Juncus balticus, jota 

 ylempana, rannan harjalla ja sen alia kasvaa runsaasti Hippophaen 

 kanssa. Harjan maanpuolella on yha liuskakivikkoa. Taalla kasvaa 

 harvahkoa Aira fiexuosa, Tanacetian, Stellaria graminea^ Alnus incaym 

 ja Salix phy lid folia y. m. 



Samanlaatuinen on vieressa oleva Naistenleton merenpuolinen 

 ranta. 



Lahella olevalla niittyrannalla (muistiinpano ^^/i 1900) on sorai- 

 nen niemeke, jonka merenpuolinen ranta on kivihietarantaa. Vesi 

 edessa on matalaa. kivista ja hietapohjaista. Veden aaressa on niu- 

 kalti Eleocharis unigliimis, ylempana harvassa Juncus Gerardi, balticus, 

 Calam. stricta seka joitakin Aira bottnica-TYhmi'SL (lahella vetta). Yksi- 

 Daisina viela Flantago marit. ja Festuca rubra. Kivikon ylapuolella 

 olevalla soralla Glaux maritima 4 — 5. 



Rinteen ylapuolella kasvoi matalia lZi/?^oj;Aae-pensaita. 



Kellonkraaselin ulappaa kohti olevalla lansirannalla on pari tal- 

 laista niemeketta (^/s 1900). 



