30 I. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Etelaisemman niemekkeen luona on rantapensaikko lahella ran- 

 taa. Aivan lahella vetta kasvaa Aira hottn. ja Calam. stricta, molemmat 

 harvassa. Vahan ylempana Calam. str., Jimciis Gerardi seka joitakin 

 J". halticus-rYhmm. Taman jalkeen on Festuca rubra' di kasvava hie- 

 dikko ja aivan pensaiden luona Lythrum 4 — 5. 



Toinen niemeke pistaa kapeana ulemmas kohti Kotakaria. Muim 

 rannan kanssa on se yhteydessa kapean kivikkokannaksen kautta, 

 jonka yli korkean veden aikana kaypi aallokko. Niemen rannalla 

 kasvaa harvalti Eleocharis pahistris. Ylempana Aira hottn., ryhmina, ja 

 Calam. stricta 3-4, keskella harvaa J. Gerardi 3 seka kukkimatto- 

 mia Agrostis alba. Rannalla niemen kainalossa niukalti Glaux. 



Edellisen tapainen on Kuivaksennenan ranta, jossa lahempana 

 pensaita Lythrum on aika runsas (6). 



Toisilla kivihietarannoilla on kasvullisuus yleensa saman- 

 laatuista. Edellisten lisaksi kasvaa paikoin Juncus aljnnus, tav. 

 harvaa, seka Silene infl. litoralis. Pienemmista kivihieta- ja sora- 

 kohdista mainitaan niittyhavainnoissa. 



Kalliorantaa on talla alueella ainoastaan yhdessa kohden 

 nimittain Lassinnokka nimiselia niemekkeella Haukiputaanjoen 

 pohjoispuolella. 



Niemi on verrattain korkea Betula verrucosa 2i, kuusta ja 

 leppaa (leppa on kaikkialla Alnus incana) kasvava kivikkomaa, 

 milla kallio on paikka paikoin paljaana. Etelaranta on osaksi 

 kalliota, osaksi lepikoista kivikkorantaa ja pohjoisrannalla las- 

 keutuu paljas kallio loivasti veteen. 



Kallio on ruskahtavaa, helposti murenevaa liuskakivea 

 kvartsisuonineen. Pinta on rosoinen ja paikoin aivan saloiksi 

 liuskottunut, taynna koloja ja railoja, joista useimmat kulkevat 

 pitkinpain. Itse kallio on alhaalla veden aaressa aivan kasvi- 

 ton; ylempana, mihin aaltojen loiske harvemmin ylettyy, viihtyy 

 Lecanora cinereo-rufescens ja viela ylempana Lecidea macrocarpa 

 contigua. Lahella vetta olevissa railoissa kasvaa joitakin Aim 

 bottnica, mitaton Juncus halticus-vxhvadi seka yksinaisia Agrostis 

 a^&rt-korsia. Ylempana Festuca rubra, J. alpimis, Sagina nodosa 

 (mitattomia) ja Leontodon autumnalis — kaikki yksinaisina ja 

 harvassa. Rannan harjalla olevissa koloissa lisaksi niukalti 



