Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 33 



Blysmiis rufus, Nuottasaarella jotens. runsaasti Carex vulg. 

 ja glareosan seassa, 



Carex Oederi yhdessa kohden kosteahkolla paikalla Carex 

 vulgari ksen ja glareosan seassa noin 200 — 300 m rannasta. 



Kaksi viimemainittua on loydetty ainoastaan talta rannalta. 



Tallaisilla laajoilla laidunrannoilla on heinakasvuna taval- 

 lisesti Carex vulgaris, Agrostis canina ja vulgaris, Festuca rubra- 

 lehtia seka usein Carex glareosa. Ruohoista on Potentilla anse- 

 rina yleisin. 



Isonniemen rantaseudut ovat suureksi osaksi laidunmaita. 

 Rannat ovat enimmakseen hietaisia ja kivikoisia, vaan paikoin 

 on maatumisen kautta syntynyt hiedikon alle kapea, heinaa kas- 

 vava liejunen rapakkomaa. Naissa kasvaa Agr. alba seka 



Gallitriche verna, Stellaria ci'assifolia, Potam. pusillus, 



G. autumnalis, Montia, P. perfoliatus, 



Suhularia, Ban. reptans, Juncus hufonius, 

 Limosella, 



Toisin paikoin luikertelee metsasta pieni puro leviten met- 

 san laidassa sammalkasvuiseksi latakoksi, joissa kasvaa m. m. 

 runsas Catabrosa seka jotensakin runsas Biclens cernuus. Sam- 

 malia on m. m. Paludella squarrosa, Hypnum stramineum ja 

 Sphagnum squarrosum, Sph. teres ja Sph. Angstromii. 



Haukiputaanjoen pohjoisrannalla olevalla laidunmaalla on 

 kuusikkoniemien valissa rapakkolahdelmia. Eraassa naista kas- 

 voi Callitriche' in seassa runs. Utricularia intermedia. 



Reuksenlahden etelapuolella olevan niemekkeen laidunran- 

 noilla on heinankasvun ohessa aika runsas ruohokasvu. Kivien 

 ymparilla on jotensakin tiheita Glaux maritima-ryhmiii (7 — 6) 

 seka runsaanpuoleinen Odontites litoralis ja Plantago maritima. 



Pitkin koko rantaa loytyy runsaasti Primula sibirica ja Po- 

 tentilla awserma-palvia. 



Niittyrannat. Edella kuvatut rantalaadut (hiedikko-, kivihieta-, 

 kivikko- ja kalliorannat) ovatkoyhatkasvilajeista. Kutakinlajiakas- 



