34 I. Leiviskci, Oulun seudun merenrannoista. 



vaa sitapaitsi sangen harvassa. Missaan kohden ei ranta saa leimaa 

 kasveista, lukuunottamatta jakalia (Mustaniemi) ja Aira bottjiica'si, 

 joka valiin kasvaa niin tiheana, etta pienet kivikkonokat ja karit 

 nayttavat etempaa katsoen keltaisilta. Toisin niittyrannoilla. 



Niittyrannaksi voi nimittaa sellaista rantaa, missa — maan- 

 laadusta huolimatta — veden aaressa on niin runsas heina- tahi 

 ruohokasvullisuus, etta ranta saa siita varinsa. Niittyrannat saat- 

 tavat taten olla maanlaadultaan savi-, hieta-, sora- tai kivense- 

 kaisia rantoja ja suuruudeltaan laajoja rantaniittyja, kapeita ran- 

 tapensikoiden reunuksia j. n. e. 



Hieta- ja kivikkorannoilla voi helposti eroittaa varsinaisen 

 ranta-alueen rannan taustasta. Ranta nousee naet niilla melkein 

 aina harjaksi, ja vakituiset merenrantakasvit kiiten Aira lottnica, 

 Juncus halticus, Flantago maritima, Silene litoralis y. m. kasva- 

 vat aina talla, tavallisesti kapealla rinteella. Harjalla ja sen 

 takana esiintyy jo rannikkoseudun tavallisia kasveja kuten Tana- 

 cetum, Erysimum hieraciifolium, jotkut Hieracium-mxxodioi j. n. e. 

 ja sikin sokin muita etempana rannasta tavattavia lajeja (kai- 

 kellaisia puita, Vaccinium, Solidago, EpiloUiim, Rem. acris, Poa 

 y. ra. y. m.). Naista jotkut kuten Alniis incayia, Hieracium um- 

 hellatum, Agrostis canina y. m. siirtyvat alas rinteellekin. 



Koska rinteella tuntuu meriveden suoranainen vaikutus, 

 mika harjalle ja sen taakse ei enaan ylety, niin vakituisiksi ran- 

 takasveiksi voi siis syylla lukea nuo rinnekasvit, jotka nakyvat 

 viihtyvan meriveden suoranaisen vaikutuksen alaisina. 



Niittyrannoilla on tallaisen raj an tekeminen vaikeampi. 

 Syyna siihen on niittyrantojen erinomainen alavuus. Matalasta 

 rantavedesta nousee kasvipeitteinen ranta vahitellen ja tasaisesti, 

 ylenee melkein huomaamatta laajaksi niityksi tahi muuttuu tiheaksi 

 rantapensikoksi, jonka takana taasen aukenee uusia niittymaita. 

 Sopivain tuulien aikana nousee vesi, peittaa ensin rannan reu- 

 nan, kiertaa pensikot ja tunkee kauvas maalle uurteita ja alan- 

 koja myoten ja seoittuu niityn sadevesi- ja ojavesilamperoihin. 

 Merivedennousu ja laineiden huuhdonta vaikuttaa taallakin kuten 

 edellisilla rannoilla eroitellen ranta- ja maakasveja, vaan saa epa- 

 maaraisyytensa kautta rajat hamariksi. Rantakasvullisuus nayt- 



