Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n.o 5. 35 



taa tiissa ikaankuin vahitellen sulautuvan yhteen muun niitty- 

 kasvullisuuden kanssa. 



Lahemmin niiita rantoja tarkastellessa huomaa kuitenkin, 

 etta kasvipeitteesta saapi rajoja, joiden avulla voi eroittaa ran- 

 nan kasvullisuuden ymparoivain maiden kasvullisuudesta. Sa- 

 malla huomaa myoskin, etta merivedennousu — niin hamaralta 

 kiiin sen mittaaminen nayttaakin — taallakin on paaeroittajana 

 ainakin niihin maarin, etta kasvipeitteesta voi hyvin paattaa, mihin 

 asti vesi milloinkin eri tuulilla ylettyy (vert, tasta etempana). 



Namiit kasvirajat yhtyvat useinkin helpommin huomatta- 

 viin rajoihin. Paikoin on tihean rantapensikon reuna, paikoin 

 entista rantaa osoittava rinne rantavyohykkeen rajalla. Aukeilla 

 niittyrannoilla on pitkin rantakasvullisuuden rajaa useinkin siella 

 taalla joku yksityinen pensas ikaankuin rajaviivan merkkipaa- 

 luna. 



Niittyrantoja selittavissa muistiinpanoissa onrantapensik- 

 koa kaytetty ranta-alueen rajana ja sellaisilla kohdin, missa eri- 

 tyista pensikkoa ei ole olemassa n. s. rantapensikon alustaa, s. o. 

 kiinteaa, hieman korkeampaa maata, jonka kasvullisuus suuresti 

 muistuttaa rantapensikoiden juurilla kasvavaa. Naita paitsi on 

 ylempana oleva vanhanrannan rinne otettu luonnolliseksi ra- 

 jaksi. Hyvin alavilla ja laajoilla rannoilla ei muistiinpano voi 

 ylettya ranta-alueen aarimmaiseen rajaan, jotavastoin kapeilla 

 rannoilla osa maakasvistoakin on tullut selitetyksi yhdessa ka- 

 pean rantavyohykkeen kanssa. 



Nain eroitetulla ranta-alueella huomaa yha vyohykkeita, 

 valiin epaselvia, joten ainoastaan tarkalla tutkimuksella saa ne 

 selville, vaHin taasen niin selvia, etta jo kaukaa huomaa niiden 

 varieroituksen. Paikoin ovat vyohykkeet saannollisesti toinen 

 toisensa ylapuolella, paikoin katkeilevat, kiertavat toinen tois- 

 taan ja esiintyvat monta kertaa perakkain. 



Kaikki namat seikat ovat huomattavassa yhteydessa ran- 

 nan korkeussuhteiden ja pintamuodon seka niiden kautta 

 rantojen synnyn kanssa. 



Kuten ennemmin on jo mainittu, tapahtuu maatuminen 

 nailla rannoilla sangen huomattavassa maarassa. Missaan koh- 

 den ei vesi niittyrannan edessa ole niin syva, ettei maatuminen 



