38 /• Leiviskd, Oulu seudun merenrannoista. 



verrattain hyvia niittymaita ryteikkoneen ja runsaine merisara- 

 kasvustoineen. Humusta ei ole — lukuunottamatta pensaiden 

 valisia niittylamperoita ja kuivaneiden lahtien perukoita, joihin 

 useimmiten syntyy ohut multakerros. Niissa onkin kasvullisuus 

 melkein aina rehevampaa ja korkeampaa kuin muissa kohden 

 samaa rantaa. Samaten on pienten lahdelmain pohjukoissa usein 

 rehevakasvuisia niittypalvia (useinkin saroja: Carex aqvatilis ja 

 salince). Maanlaatu on niissa hieman erilaista, silla veden tuo- 

 mat ainekset huljuvat yli ymparoivain pikku niemekkeiden ja 

 laskeutuvat taalla pohjaan. Maan puolelta veden mukana solu- 

 vat ainekset joutnvat myoskin etupaassa tallaisten lahdelmien 

 pohjukoihin. 



Lahinna maanpintaa oleva pohjakasvullisuuson sangen 

 niukka. Paikoin on niittypohja ihan kasvitonta suurillakin aloilla, 

 vaan useimmiten on sentaan pohjalla niukalti Montia fontana ja 

 pienen pienet sammalet pilkistelevat heinankorsien valista. 

 Asken mainituissa lamperoissa ja perukoissa kasvavat sammalet 

 isompina ja paljon runsaammin, niin etta joissakin kohdin voi 

 sanoa niiden harsusti peittavan maan heinakasvun valissa. 



Lamperoiden ja ylempain perukkain sammalia lukuunotta- 

 matta ovat sammallajit sangen vahalukuiset ja ylipaansa samoja. 

 Rannimmaisina ovat Hypnum cordifolium, H. Kneiffii ja H. stel- 

 latum seka MarcJiantia'^); naista ensinmainittu yleisin ja hieta- 

 rannoilla melkein yksinaan, viimemainittu tavallisesti lahdelmien 

 rannoilla. Vahan ylempana on samoja seka Hypnum Lindbergii, 

 E. adimciiyn, Fhilonotis fontana seka Blasia jMsilla. Matalan mata- 

 loilla rinteilla, tonkyrain reunoilla j. n. e. on tavallisia Bryum 

 ventricosum ja Mnium Seligeri seka Sphagnmn sqvarrosum, joka 

 rannalta lahtien aina on ensimmainen Spliagnum-\di]\. Ylempana 

 on viela tavallisia Aulacomnion palustre, Bryum nutans ja pal- 

 lens seka lamperoissa Hyimum exannulatum ja fiuitans, niiden 

 reunoilla Sphagnum sqvarrosiim ja tei^es, Hypnum stramineimi, 

 Mnium cmclidioides y. m. 



Usein ovat sammalet niin pienia ja mitattomia, etta lajeista 

 tuskin voi saada tarkempaa selkoa. 



1) Kirjoituksessani mainitut sammalet on hyvantahtoisesti tarkasta- 

 nut maisteri H. Lindberg. 



