Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 39 



Vakituisen niittykasvullisuuden muodostavat etupaassii hei- 

 namaiset kasvit: Phragmites, Agrostis alba, Calamagrostis stricta, 

 Festuca rubra, Eleocliaris pahistris ja uniglumis, Triglochin pa- 

 liistre, Carex aqvatilis, salina ^), maritima, 7iorvegica, canescens, 

 vulgaris, juncella, glareosa, Eqvisetum limosum, Juncus Gerardi 

 ja filiformis y. m. Ainoastaan erityisilla pienemmilla aloilla, ku- 

 ten tonkyroilla ja pensaiden reunustoilla on ruohokasvu niin 

 runsasta, ettii se on heinakasvua valtavampana. 



Koska paakasveina on tavallisimmasti tallaisia hoikkasia 

 heinakasveja ja rannat luonnoltaan ovat yleensa karunpuoleisia, 

 on kasvu melkein kaikkialla siksi harvaa, etta ylaaltapain kat- 

 soen paljas hieta nakyy kasvien lomista. Etempaa katsoen nayt- 

 tavat jotkut niityt sangen rehevilta. Lahtien perukoissa, penger- 

 main alia j. n. e. on siella taalla rehevia sarakasvustoja, jotka 

 valiin taydelleen peittavat koko alan (9 — 10). 



Kasvu merenrannoilla on myohainen. Kevaisin sulaa jaa 

 ja lumi rannoilla hitaammin kuin muualla, ja kylmat merituu- 

 let ja nousuvesi ehkaisevat ja hidastuttavat kasvua viela silloin 

 kuin muut niityt jo parhaillaan viherioivat. Vasta kesakuun 

 lopulla (v. 1901) ja heinakuun alussa (v. 1900) alkoivat esim. 

 heinakasvit olla tunnettavia. Heinakuun loppupuolella rupeavat 

 niityt osittain kellastumaan, ja talloin nakee rannan monen- 

 laisissa varivivahduksissa (Kempeleenlahden pohjukka). Ran- 

 nat niitetaan enimmakseen myohempaan kuin muut niityt, ja 

 jotkut kohdat jaavat tavallisesti niittamattakin elonkorjuukiirei- 

 den takia. 



Kesan eri ajoilla ei ole omia valtakasvejaan, vaan tarkeim- 

 mat lajit ovat koko kukoistusajan tavattavissa. Siita syysta sa- 

 malla paikalla esim. heinakuun alkupuolella ja elokuun lopulla 

 tehdyt havainnot antavat saman tuloksen. Aivan alusta kesaa 

 runsas Primula sibirica koristaa rantoja somilla kukillaan, vaan 

 syksympanakin nakee saman kasvin ruusukkeiset aluslehdet sel- 

 vasti heinakasvun valissa. Samaten pensasalustoilla kasvava 

 Viola pahistris. Samoin kuin muillakin kasvipaikoilla antavat 



1) Katso liite kirjoituksen lopussa. 



i B R A 



