40 I. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



kiiitenkin kukkivat heinat ja ruohot eri aikoina rannoille eri 

 naon ja leiman. 



Hietasaaren niittyrannat. Hietasaaren rannikolla on maan- 

 laatu Oiilujoen tuomaa lietetta — hienonpuoleista hietaa ja lah- 

 delmien pohjukoissa pehmeampaa, savensekaista. Rantavedet 

 ovat matalat, ja hietapohjalla on tiheassa suurempia ja pienem- 

 pia kivia, jotka jossain maarin suojaavat rantaa jaiden vaiku- 

 tuksilta. 



Maa nousee vedesta tasaisina, tuskin huomattavina sark- 

 kina ja toisin paikoin jyrkkana noin 2 — 5 dm korkeana toyraana. 

 Rantaniitty on kauttaaltaan kapeaa. Paikoin kulkee rantapen- 

 sikko noin 2 — 4 m paassa rannasta, paikoin lahestyy viela likem- 

 maksikin ja toisin paikoin taasen etenee ulemmaksi, jattaen tilaa 

 laajemmille, pikkupensaisille niittymaille. 



Rantapensikon muodostaa etupaassa Abius mcana ja Salix 

 phylicifolia. Nayttaa silta kuin niilla rannoilla pensikko ja eten- 

 kin Salix ph. levenisi rantaan pain aivan veden aareen saakka, 

 ellei jaat sita estaisi. Paikoin on naet aivan lahella vesirajaa 

 tiheaa, noin 1 — 4 dm korkeaa pajunareikkoa, joissa kaikki pitem- 

 mat oksat ovat paljaiksi kolotut, ja itse tihean rantapensikon 

 reunalla ovat jaat kuluttaneet kuoren pensaista noin 1 — IV2 ni 

 korkeudelle. Tiheat tummalehtiset lepat kolkonnakoisine, vaa- 

 lenneita luita muistuttavine varsineen antavat omituisen leiman 

 naille rannoille. 



Tallaisia hietareunustaisia, matalia ja matalakumpuisia ran- 

 toja karakteriseeraavat etupaassa Calamagrostris stricta-^ Carex 

 aquatilis ja Carex salina-niiiYi seka matalimmilla paikoin vedessa 

 ja veden rajassa kasvavat Eleocharis pahistris- ja iinigliu7iis-k3iS- 

 vustot. 



Matalan ranta veden pohja on kauttaaltaan kasvitonta tahi 

 kasvaa niukasti yksityisia vesikasveja: Fotamogeton perfoliatus, 

 Callitriche verna, C. aiUmnnalis, Sitbularia, Limosella ja Elatine 

 triandra, Suhularia on paikoin vahan runsaampi, samaten Cal- 

 litriche, vaan muutoin on kaikkia hyvin harvassa. Mataloitu- 

 neen Holstinsalmen suussa on pohja pehmeampaa ja kasvirik- 

 kaampaa. Edellisia kasvaa runsaammin ja niiden lisaksi BuUi- 



