Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 41 



arda, Myriophyllum spicatiim seka pienia Scirpus lacustris- 

 ryhmia. 



Matalilla kohden alkaa liihella rantaa kasvaa Eleocharis 

 pahistris laajoina saarekkeina; vesirajaan muodostaa se vyohyk- 

 keen ja jatkuu rapakoita ja notkelmia myoten maalle pain. Sa- 

 maten inyos Eleocharis umglumis, joka vallankin kasvaa sellai- 

 sissa kohdin, missa kiinteanpuoleinen hienohietanen tahi saven- 

 sekainen maa nousee matalina, pienina saarekkeina. Eleocharis- 

 alojen jalkeen on useinkin Agrostis rt?6a-reunuksia ja palvia, ja 

 hiukkasen korkeampain saarekkeiden paakasvun muodostaa Ca- 

 lam. stricta- ja Careaj-niityt. 



Toisin paikoin on vesi rannan edessa syvempaa. Pohja 

 on aivan kasvitonta, veden aaressa kasvaa kapealti El. pal. (ja 

 uniglumis) ja ranta nousee vedesta pyoreana hietasarkkana, joka 

 aina kasvaa Calam. stricta-miitYSi Carex salina- ja aqv at. -palyi- 

 neen. Paikoin on samallaisilla kohdin lahella vesirajaa laajoja 

 pikkupajunareikkoja. 



Siella taalla olevain pienten lahdelmain pohjukoissa ja ran- 

 noilla kasvaa tavallisesti tiheanpuoleisia Carex aqiiatilis- ja Carex 

 sa^ma-kas vu sto j a . 



Calam. stricta ja Carex-niittyjen jalkeen on useimmiten kiin- 

 teapintanen, karu rantapensikon alusta pensaineen ja kukkasi- 

 neen seka sen takana lepikkoa tahi tavallista rantaseutujen pen- 

 sasniittya. 



Saaren rantoja kuvaa seuraavat muistiinpanot: 



Vs 1900. Mustasaari, Holstista pain tullen toisen niemen 

 lansirannalla. Taulu I. N:o 2. 



Ranta on matalaa, Kaiivas merelle pain ylettyy rannempana 

 kivinen matahkko. Rantaniitty on talla kohden hyvin kapea ja pen- 

 saiden reunat ovat 1 — 1^2 m korkeudelle kuorettomiksi kulutetut. 



Kasvittomasta pohjasta nousee ranta talla kohdalla jyrkkana, 

 vaan matalana hietapenkereena. Aivan lahella on joitakin pienia 

 Eleoch. palustris- ja wm^Zwmw-saarekkeita. Seka oikealla etta vasem- 

 malla on pieni lahdelma, jonka ranta on matalampaa ja loivempaa, 

 vaan niiden sivuilla on taasen kiinteaa ja jyrkkaa penger-ranlaa. 



Keskella oleva alue a on tallainen jyrkkarantanen, karkeahieta- 

 nen pikkuniemeke ja kasvaa harvaa Calamagrostis stricta-nuiixa. Aivan 



