Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, N;o 5. 43 



Taman alueen takana kulkee yksijaksonen tihea rantapensikko, 

 jonka muodostaa Alnus incana. Namat ovat matalia (2 — 3 m), hoik- 

 kia, alaalta oksattomia ja kaikki maalle pain kallistuneita. Seassa 

 on joku Salix phylicif. Maanlaatu on vaaleampaa ja tummempaa hie- 

 taa. Pienempia kasvittomia palvia on siella taalla, vaan ylipaansa 

 verhoaa hiedan harva ruoho- (kukkais)kasvu, jossa useastikin voi 

 eroittaa hieman erilaisen maapuolen ja rantapuolen. Rannan puolella 

 on paakasvina useinkin Viola palustris (8 — 7), hedelmalla. Muita on 

 talla kohden: 



June, filif. 7 J Valeriana 2—3, Pmcedamim 2, 



Lysim. thyrs. 6, Comarum 2 — 3, Pedicularis pal. 1, 



Lath. pal. 4, Leontod. aut. 2 — 3, Rtih. ard., ryhm. 



Sisempana on paakasvina useimmiten: Lysim. th. 8. ^luita on: 



J. filif. 6, Ruhus arct. ryhmia, Fenced. 1, 



Viola pal. 4 — 5, Trif. repens, harvassa, Lisaksi pienia heinan- 



Gomarum 2, Valeriana 2, alkuja. 



Paikotellen on tihea Rubus arc^zcws-p eite edellakuvatun sijasta. 



Matalan rantalepikon jalkeen on talla kohdalla harvaa lepikkoa 

 ja niittya. Tavallisina maaniittykasveina: Aira caespit., Agrostis vulg., 

 Poa j. n. e. 



^/s 1900. Hietasaari Mustansalmen suun ja Hietasaaren nokan 

 valilla. Taulu I. N:o 3. 



Meri on taallakin matalaa, siella taalla on matalikolla suurem- 

 pia ja pienempia kivia ja kiviryhmia. Vedesta nousee ranta jyrkkana, 

 vaikka tosin matalana nousuna muodostaen tasaisia sarkkia, joilla ma- 

 tala Salix-nsireikko voi kasvaa aivan lahella vetta. Rantapensikko on 

 noin 50 — 100 askeleen paassa rannasta. Pensaat ovat taallakin alem- 

 paa kuorettomia. 



Havaintopaikan kohdalla on maalle pain pistava pieni lahdelma. 



Lahden pohjukasta jatkuu rapakoista alavaa maata aivan ranta- 

 pensikon sisalle, vaan molemmin puolin on korkeampia, tasaisesti joka 

 suunnalle alenevia hietakumpuroita. 



