Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 47 



Erioph. angustif. 2 (perempana 4 — 5), Gal. pal. 3 (runs, ryhm.), 



Carex canescens, niuk. ryhmia, Cardamine 2 (3 — 4), 



C. vulg. 2, Fedicul. 2, 



C. norvegica, yksitt, Comariim, joku lehti, 



Trigl pal. 2—3, Caltha, » 



Taallakin on veden aaressa pienia Ban. rep^aws-palvia. 



Pajunareikkojen ja ennen kuvattujen Cctrex-lamperoiden valilla on 

 samantapaisia Carex- tahi Calam. s^ncto-karuja rinteita kuin rannalla- 

 kin. Paakasvina on useimmiten Carex aqvatilis tahi Carex salina 

 aqvatilif. ja nareikkojen seka lamperoiden muut kasvit esiintyvat 

 seassa vaihtelevasti. 



Vy 1900. Vasemmalle edellisesta havaintopaikasta on ranta 

 sangen matalaa ja tasanousuista. Maanlaatu on hienoa hietaa. Ma- 

 talikolla on harvassa suurehkoja kivia. 



Vedessa on laajalti runsaanpuoleisia Eleocharis ^aZ.-saarekkeita. 

 Niiden jalkeen on maa paikoin kuivana hyvin pienella nousulla. Pie- 

 nempia El. pal. saarekkeita on vielakin, vaan suurimman osan alaa 

 peittaa tihea El. uniglumis ja sen maapuolella levea Agrostis alha-v^'6. 



Kun maa alkaa kohota vahan, ilmestyy Calam. stricfa pienina 

 saarekkeina ed. sekaan ja ylempana on koko ranta karunpuoleista ja 

 harvaa Calam. stricta-nuiiYB.. Paitsi rajoittavia El. vnigl. ja Agr. alba'a, 

 kasvaa siina: 



Eleoch. pal. harv. ja palvina, Carex junc.j ylemp. 6, 



Trigl. pal. 6, C, aqvatil. yksittain, 



Tr, marit. s. t. joku ryhma, C sal. fusca, » 



Erioph. ang. 5, C. maritima, yks. ja pien. ryhmia, 



C. glareosa » » » ». 



Lisaksi Primula sibiricay pienia koloniioja keskella niittya C. glareo- 

 sa'n seassa. 



Hietasaaren nokalle pain on vallalla Calam. stricta-nutyt 

 pajunareikkoneen ja El. pa^.-lammikoineen. Nokalla, vastapaata 

 Kempeleen lahden pohjukkaa, ovat nareikot laajimmillaan ja niit- 

 tya on ainoastaan pienina palvina valissa. 



