48 i. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



7? 1900. Hietasaaren nokalta. Ranta nousee hietapohjaisesta 

 vedesta selvasti, vaikka matalana. Laiteella on noin 1—3 m levyi- 

 nen El. pal- ja unigl.-^fo. Sitten on noin 2 m levyinen karu Ca- 

 lam. stricta-reuna, ja sen jalkeen on kaikkialla tiheata pikkupajuna- 

 reikoita noin 75 — 100 m paassa olevaan rantapensikkoon saakka. 

 Nareikkojen valissa on karuja Calam. sinc^a-niittypalvia. 



Maanlaatu on hietaa. Seka nareikoissa etta niita alavammissa 

 Calam. sfncto-niityissa on hieta enimm. paljaana tahi harvan Hypnum 

 cordifolium'in ja Fhilonotis fontana'n verhoamana. 



Nareikon muodostaa S. phylicifolia, seassa niukalti loytyvan 

 Alnus incana'n seka siella taalla esiintyvan S. repensin ja Myrican 

 kanssa. Salix lappomim 1. 



Nareikkojen valissa oli etupaassa: 



Calam. str. 7, Eleoch pal., alemmissa kohdin, 



Juncus filif. vaiht. 7—4, Galium pal. niuk. ryhm, 



Car ex June, tuppaina 5, Comarum 3. 

 C. canescens 4, 



Lisaksi yksinaisina samoja kuin edellisissa. 



Koskelan ranta. Samoin kuin Hietasaarella on Koskelankin 

 rannikolla maanlaatu Oulujoen tuomaa lietetta — aluksi taval- 

 lista hienonpuoleista hietaa ja etempana lahella Piispanlettoa 

 hiedansekaista savimaata, jota osaksi peittaa ohut hietakerros 

 vallankin rannempana. Vesi rannan edessa on taallakin mata- 

 laa, matalikolla oleva kivikko on aluksi harvaa, sittemmin tiheam- 

 paa kuta likemmaksi tullaan Taskisennienta. 



Rannan yleinen muoto eroaa hieman edella kuvatusta. Maa 

 nousee taallakin vedesta mataloina hietasaarekkeina, joiden va- 

 lissa on kapeita pensikkoon asti pistavia lahdelmia ja takana 

 alankoja ja taasen uusia saarekkeita. Rantapensikko ei missaan 

 kohden tule aivan lahelle rantaa. Se ei myoskaan ole yksijak- 

 soinen, vaan kasvaa saarien tapaisilla alustoilla, joiden valissa 

 ja ymparilla kiertaa rapakoita ja notkelmia. 



Pohjoisemmas mennen tulee ranta tasaisemmaksi. Veden 

 aaressa on melkein yksijaksonen levea hietapengerma. Sen ta- 

 kana on tasaista, saviperaista alankoa ja noin 200 — 300 m paassa 



