Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 4/^ 



rannasta kuivahkon lepikkoniityn rinne pensas-saarekkeiden ja 

 niiden valissii olevain lammikoiden sijasta. Ennen Taskisennienta 

 olevan lahdelnian ranta on matalaa ja jatkuu sellaisena maalle 

 pain asken mainittuun alankoon. Piispanleton kohdalla tulee 

 tihea, kosteahko lepikko taasen melkein rantaan saakka. 



Niittykasvullisuus on suunnilleen samanlaatuinen kuin Hie- 

 tasaaren rannoilla. Meren pohjassa lahella rantaa kasvaa ylen 

 harvassa yksinaisia vesikasveja: Suhularia, Limosella, Potamo- 

 geton perfoliatus. Veden aaressa on suurempia ja pienempia 

 Eleocharis palitstris- ja w^ii^Zitmi^-kasvustoja, ja rantasiirkat kas- 

 vavat kauttaaltaan Calam. strida'a., Agrostis alba- ja Carex salina- 

 tahi aqvatilis-ldiii^mQeii. 



Sarkkiiin takana olevat rinteet ja notkelmat ovat taallakin 

 etupaassa Carex salina ja agmfz'fcniittya. 



Rannan yksityiskohtia kuvaavat seuraavat eri kohdista ote- 

 tut muistiinpanot: 



7? 1900. Lahella Toppilansalmen suuta. Taulu I. N:o 4. 



Ranta on matalaa ja nousee vedesta tasaisina hietasarkkina hy- 

 vin mataloilla nousuilla. Vesi on tav. hieman korkeammalla. Kes- 

 kella karttaa on raja, johon korkeamman veden aikana on ajautunut 

 merenrojua. 



Noin 50 askeleen leveydelta on ensin matalia hietasaarekkeita, 

 jotka aivan vahan nousevat veden pinnan ylapuolelle, joten korkeam- 

 man veden aikana aallot vapaasti ovat vyoryneet yli alueen kuJjet- 

 taen puunkappaleita, heinia y. m. merenrojua alueen maanpuolella 

 olevaa matalaa pengermaa vastaan. Kasvu on hyvin harvaa. Sam- 

 malia ei ole laisinkaan, ja keltainen hieta paistaa kaikkialla harvan 

 heinakasvun lomista. 



Karttaan merkityt vesilatakot ja saarien reunat kasvavat har- 

 vanpuoleista Eleocli. palustrisi?^, voina ja saarekkeina. Vahan jyrkem- 

 mille reunoille on asettunut Eleoch. tmiglumis harvana verhona ja 

 Agrostis alba kapeina vyohykkeina. Pienia Ranunc. re^fans-palvia on 

 myos siella ja taalla. 



Muun kasvullisuuden muodostaa harva (6 — 7) Carex salina 

 aqvatiliformis seassa olevain harvojen Carex juncella-tupY)SL\den (3) ja 

 yksittaisten Caltha-lehiien kanssa. Lahella merirojurajaa tulee lisaksi 

 joitakin seuraavan alueen kasveja. 



4 



