52 J. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Kapeilla El. unigl.-nnieiWa. nousee itse ranta sitten tasaisiksi, 

 pyoreiksi Cal strida-ssirkiksi. Kasvu nailla on verrattain runsasta. 

 Paitsi edellisissa muistiinpanoissa mainittuja kasvaa taalla Cal. stricta'n 

 seassa aika runsas Juncus Gerardi (7 — 8). 



Sarkkain maanpuolella on vuorotellen vetisia, hietapohjaisia El 

 pal. ja Agrostis alha-noikoia ja korkeampia (vaikka yha kosteahkoja) 

 Cal. strida- ja Carex ywwceWa-niittyja (Comarum 6—7, CaltJia 5, 

 Pedic. 4, Parnassia 4), kunnes noin 80 askeleen paassa rannasta kul- 

 kee rinnan rannan kanssa kiintea ja kuivahko Festuca & kukkaismaa. 



Tama on hieman epatasaista, tummapintaista hietamaata, joka 

 tuskin huomattavasti kohoaa ymparoivista Cal. s^nda-niityista. Va- 

 semmalle ja oikealle nakee sen paikotellen katkeillen jatkuvan pitkia 

 matkoja. Talla kohden kasvaa siina ainoastaan muutamia noin 1 

 m korkuisia pajupensaita, vaan etempana sivuilla huomaa samalla 

 tantereella tiheanpuoleista, matalaa pajukkoa ja joitakin Alnus incana- 

 pensaita. 



Paitsi edellamainittuja S, jj%Zia/bZm-pensaita, on paikalla joita- 

 kin S. rejjews-ryhmia seka niukkaa Myrica gale. 



Muu kasvu on matalaa ja harvahkoa ; erityista huomiota he- 

 rattaa kukkivain ruohoin paljous. (ra^fm^i ^aZ. pilkistaa valkoisina ryh- 

 mina esiin kaikkialla; siella taalla on Lath. 2}alustris-rvhm\B. ja reu- 

 noilla pienia Primula siHrica-palvia. Muita on yli koko alan: 



Potent ans. 7 (paik. 5 — 6), Valeriana 2 (ster.), 



Comarum 6, E2nl. pal. 4 — 5, Sptiraea ulm. 1 (ster.), 



Pedic. pal. 3 — 4, Caltha 4 (lehtia), Parnassia 3. 



Heinista on paakasvina kiinteimmilla kohdin Festuca rubra (7), 

 alemmilla Cal. strida 6. Muita: 



Carex vulgaris 7 — 6, Carex glareosa, niukalti harsuja 



C. canescens 4, ryhmia. 



Edella kuvattua maata on ainoastaan noin 7 — 10 askeleen le- 

 veydelta. Takana on jalleen kapea, ruosteinen ja kovapohjainen, karu 

 Cal. stricta & Carex juncella-nuiiY ja El. pal. & Agr. alba-lammikko 

 (Trigl. maritimwn^ joitakin ryhmia) ja sitten rantapensikon alusta. 



Tama on kuten muuallakin kiinteaa, karkeanpuoleista hieta- 



