Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 53 



maata, jossa paallimmaisena on noin 3 — 4 cm paksu, tummempi, 

 kasvinosia sisaltavii hietakerros. Kasvu on sangen matalaa ja har- 

 vaa, pinta vanhojen korsienja kuivuneiden sammalien peitossa. (Bryum 

 nutans, pollens, ventricosum). 



Paakasvina ovat June, filif. ja Carex vulgaris, jotka yhdessa 

 niukan Festuca rubrcin kanssa muodostavat harvan heinakasvun. Siro- 

 tettuna kasvaa naiden seassa Euphrasia bottnica (pienia palvia) sekii 



Parnassia, Erioph. ang.^ Pot. ans., 



Comarum, ■ Pedic. pal., Gal. pal., 



Caltha, P. sceptrum carol., Epnl. pal., 



kaikkia niukalti; lahemp. pensaita Rubtis arcticus. 



^7? 1900. Koskelanrannan pohjoisosa. 



Edella kuvatusta pohjoiseen ylettyy rantapensikon alusta 

 eraalla kohdalla lahelle vesirajaa. Tassa on seuraava, toisista 

 eroava ranta. Taulu I. N:o 6. 



Vesi edessa on matalaa. Pohja on karkeaa, soran tapaista hie- 

 taa ja pienia kivia sekasin hyvin hienon, vedessa polyna leviavan 

 savimudan kanssa. Sora ja muta mustanharmaata. Korkeampain 

 hietaisten rantasarkkain valissa kulkee maalle pain leveneva, savipoh- 

 jainen lahdeke. Rehevain sarakasvustojen alia oleva maa on vetista 

 savea, syvempana alia on karkeanpuoleista hietaa. 



Kaikki kasvullisuus on tavattoman runsasta, tiheaa ja korkeaa. 



Matalikolla rannan edessa on hyvin tiheita Eleocharis pal.- ja 

 wm'^^.-saarekkeita. 



Lahdelman suussa ja pitkin sen pohjaa maalle pain kasvaa 

 levealehtista, komeaa ja rehevaa Agrostis alba ja reunoilla tiheaa El. 

 pal. ja iinigl. 



Lahdelman pohjukassa, heti pensasalustamaan alia on noin 1 

 m korkuinen, tihea Carex aqvatilis (9 — 10) niittypalvi. Pohja on 

 melkein kasvitonta (Montia harvassa). Samassa kohden on saran 

 oikealla puolen tihea Pedic. ^a?.-palvi (9). 



Molemmin puolin lahtea kohoaa maa Calam. s^ncto-sarkiksi, 

 joissa maanlaatu on karkeanpuoleista harmaata hietaa ja reunoilla 

 samaa, vaan savensekaista. Pienia kivia on seassa niukalti. 



