Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 55 



tausta Hietasaaren rannikosta. Siellii oli rantapensikko enim- 

 miikseen yksijaksoista ja heti sen takana tavallista maaniittya 

 tahi varjoisaa lepikkolehtoa Polytrichum- ja Cornus suecica-msii- 

 toineen, tahi myoskin matala ranta muutlui suorastaan ja viihi- 

 tellen alavaksi pensasniityksi. 



Koskelan rannan alkuosassa on sen sijaan pensaiden poh- 

 jana kiinteita, korkeampia maakappaleita, jotka kulkevat ran- 

 nan suuntaa, mutkistuvat, katkeilevat ja jattiiviit valiinsii mar- 

 kia niittypalvia ja lammikoita. Joissakin kohdin ovat edellamai- 

 nitut kiinteat maat ilman pensastoa, ja toisin paikoin taasen on 

 pensaiden alusta matalampaa ja pehmeampaa maata. 



Enimmakseen on maa kuitenkin kiinteiia, hietaa, johon pin- 

 nalle on muodostunut kasvijatteitii sisaltava tummempi kerros. 

 Seuraavassa on kuvattu: Eras pensasalusta. ^Vs 1900. 



Kiintea, hietanen pensasalusta nousee jyrkasti (noin 2 dm) ympa- 

 roivasta alemmasta ja kosteahkosta niittymaasta. Paikoin on hieta 

 paljaana, vaan enimmakseen peittaa reunat ja harvapensaisen osan 

 vaihteleva sammalkerros. Laiteilla ja ylempanakin Hypnum Lind- 

 het-gii, Hypn. stramineum, Sphagnum squarrosum, Sph. teres, Milium 

 cinclidioides ja Polytrichum Swartzii, ylempana Fhilonotis fontana ja Po- 

 lytrichum commune. 



Ruohokasvu on paikoin runsaanpuoleista. Viola palustris-l^hWdi 

 on kaikkialla tiheassa ja Bubus arcticus muodostaa naille oikeita »va- 

 tukkapaikkoja». Muita oli: 



Comarum 4 — 5, Valeriana 4 — 6, Lath. pal.-\'6'\{?L seka Euphra- 

 sia hottnica, Lysim. th., Sceptr. car., Parnassia vaihtelevasti. 



Nama kaikki kasvavat pensaiden ulkopuolella ja lomissa ja tun- 

 keutuvat pensaiden sisaankin. Pensaat ovat tav. tiheita. Nuori Alnus 

 incana ja Salix phylicifolia ovat aina paakasveina ja seassa on taval- 

 lisesti joitakin S. pentandra ja nigricans. Naiden alia kiertelee tiheita 

 Myrica gale. 



Paikoin on runsasta varvikkoa: Vaccinium uliginosum ja Oxy- 

 coccus pal. 



Pensas-, varpu- ja ruohokasvun rinnalla on heinakasvu hyvin 

 niiikkaa. Juncus filif., Agrostis canina ja alemmilta paikoin kiiven- 

 neet yksinaiset Cal. stricta, Carea;-lajit ja kituvat kortteen-piikit pil- 

 kistelevat edellisten lomista. 



