Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 59 



yksinaisia paju- ja Alnus iwcrmrt-pensaita ja itse niitty muodostaa ta- 

 saisia niittylamperoita (D), joita pajuniireikko-alueet kiertaviit. 



Lamperoissa on usein vetta, maa on tummaa, ruosteista ja 

 sisaltaa kasvinjatteita. Pinnalla on vanhoja korsia ja vaihteleva sam- 

 malkasvu. Hypmim fltiitans ja exannnlatiwi. Niityksi ovat lamperot 

 matalaa, huonoa ja harvaa. Paakasvina ovat June, filif. seka Carex 

 aquatilis ja juncella. Seassa on niukalti Cal. stricta ja Agrostis can. 

 Yleensa nakee ruskahtavan J. filif, olevan runsaan lamperoiden reu- 

 noilla ja kellahkojen sarojen asettuneen keskelle. Ruohoja on kuten 

 lav. [Caltlia, Gal. pal., Comarum j. n. e.). Tavallista marempiin koh- 

 tiin on asettunut pienia C. norvegka-^'^XxVi. ja kiinteimmilla, kuivem- 

 milla harjoilla kasvaa niukka Fest. rubra ja Cai'ex glareosa. 



Perempana olevat lamperot ovat vetisempia ja kasvavat run- 

 saammin Carex aquatilis'ia.. 



Lamperoiden ymparilla kiertavat pikkupajualueet ovat suunnil- 

 leen samanlaatuisia kuin rannempanakin. Sammalia on Sphagn. squan: 

 ja niukkaa Polytrichum. Muista kasveista on Juncus filif. jotensakin 

 runsas, ja miten milloinkin runsaampana tahi niiikempana esiintyvat 

 Myrica, Oxycoceus, Polyg. vivip., Galium ulig. ja pal., Comarum, Pe- 

 dicularis, Parnassia, Valeriana, Lath., Festuca j. n. e. 



Viettavan pikkupajualueen takana kohoaa harvaa leppaa kas- 

 vava maarinne loivana penkereena. Penkereella kasvaa runsaasti 

 Cornus suecica ja AntJwxanthum ja ylempana Aira flexuosa, Melamp. 

 prat., Solidago, Hieracium seka Vaccin. myrtillus. JNIerenrojua on 

 ajantunut suuren veden aikana Cornus-r'mieeWsi kasvavain suurten lep- 

 pain juurille. 



Muutaman askeleen paassa alenee maa taasen Nardus-r'mteena. 

 matalaksi, kosteaksi lammikoksi, jonka pohjassa kasvaa Eypnum 

 exanmdatum ja jossa harvahkon heinakasvun muodostavat June, filif., 

 Carex canesc. ja aqvatilis seka niukka Calam. stricta. 



Lammikon sivuilla ja takana on yha harvaleppaista Aira-, Me- 

 lamp.-, Solidago- j. n. e. niitty maata. 



Edellinen kapea ja kiinteanpuoleinen niittyranta levenee 

 pohjoisempana runsaskasvuiseksi alavaksi niittylahdelmaksi, jonka 

 kohdalla rantapensikko tekee suuren mutkan maalle piiin. 



