Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n.o 5 Gl 



leppaisen niityn rinne, ja sita ennen olevain pensaiden juurilla alkaa 

 olla jo tiheitii (^orniis-pe\iio']a, Spircea uhn., Cal. lanceolata j. n. e. 

 Lahden molemmin puolin liihestyvat pensaat taasen rantaa ku- 

 ten muuallakin. 



Niittylahdelman pohjoispuolella on Kuivasojaan saakka ka- 

 peita, korkeita niittyrantoja. Lepikkorinteen takana ei taiilla ole 

 enaan samanlaatuisia alavia niittymaita kuin etelampana ensi 

 pensasrivin sisapuolella, vaan maaltapain tuleva kuiva lepikko- 

 niitty [Polytrichum, Cornns, Hieradum y. m.) ylettyy aivan lii- 

 helle rantaa. 



Veden aaressa on tiiallakin kauttaaltaan kapea Eleocharis 

 _paZ.-vyohyke (seassa paik. El unigl. ja aciciilaris), josta ylenee 

 tasaisesti nousevia Cal. stricta & Carex jtincella-rmieWd. 



Niiilla on hieta karkeampaa kuin Koskelan rannalla ja na- 

 kyy selvasti harvan heinakasvun lomista. Sammalia on vaihte- 

 levasti: Philonotis, Hypn. cordif. ja H. Kneiffii, Blasia seka Bryum 

 ventricosum. Heinista on Cal. stricta runsain (8), Careo: juncella 

 (4 — 5), C. aqvatiliformis (4), C. vulg. (2—4). Ruohoista on Caltha 

 runsas (5 — 6) ja Galium pal. kasvaa paikotellen valkoisenaan. 



Toisin paikoin on rinne kiinteampaa; edellamainitut heiniit 

 vahenevat ja Juncus filiformis on runsain (7). Lisaksi tulee 

 viela Carex canescens, Agr. canina ja Festuca seka ruohoista 

 Pedicularis pal. ja Comarum, jolloin alue vahitellen muuttuu 

 kukkaisvyoksi. Tama on myoskin rinne tahi matala penger. 

 Maanpinta on tummempi ja kiinteampi kuin edellisella rinteella 

 ja sammalkasvu on ylen niukka. Paakasvina on paikoin Viola 

 palustris, (tiheasti lehtia, ^7 1901), paikoin Lathyrus palustris 

 tiheana, yksijaksoisena vyona. Ensimainittu lav. rannempana. 

 Muita kasveja on tavallisesti: 



Juncus filif., vaihtel. 4—8, Fedic. 4, 



Festuca rubra 4 — 6, Euphr. hottnica, pienia palvia, 



Agr. canina 3 (lah. pens. 5 — 6), » latifolia, niuk., 



Salix ph., pienia nareita, Comarum, pienia ryhmiit, 



Valer.j Epil. pal. ja Spircea yksit. 



