62 I. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



Lathynis-rinieen ja pensaiden valilla on karua, kiinteaa 

 pensasalustaa, missii kasvu on matalaa ja harvaa, ja tumma, 

 kiinteapintanen hietamaa on aivan sammaletonna. Paikotellen 

 on aivan kasvittomia kohtia. Ruohoista on huomattavia: Lysim. 

 thyrsifl. (paikoin 6—7), Comarum (p. 4—5), Euphr. latif., Polyg. 

 vivip., Leont. met., Valeriana, Viola pal. ja Trif. r ep ens ',heinisi3i 

 Festiica (4), Aqr. canina (4—5) ja Carex canescens (1 — 2). 



Tasaisilla kohden ovat eri vyohykkeiden rajat melkein suo- 

 raviivaiset. (Taulu II N:o 10). 



Kuivasojan rannat ovat kiinteita, pyoreasti ja verrattain 

 korkealla tonkyralla vedesta nousevia hietarantoja. Veden aaressa 

 on tiheita Carex ag?;a^fe-kasvustoja ja rehevan Cal. stricta & 

 Carex ju7iceUa-r'mieen ylapuolella on Juncus /i/i/'.-nurmikkoa ja 

 sitten leppareunus jotensakin lahella. Kuivasojan siiun pohjois- 

 puolella OQ edelleen kapeita niittyrantoja Kuivaksennena nimi- 

 seen niemekkeeseen saakka. Taustana on taallakin lepikkoisia, 

 kuivia niittymaita ja ranta nousee pyoreasti korkeaksi ja kiin- 

 teaksi tantereeksi. 



Veden aaressa on joissakin kohden pienia ruovostoja (Phrag- 

 mites). Eleochar is' idi on tuskin nimeksi, Calam. sMc^a-vyohykkeet 

 ovat pienia, ja kukkivia ruohoja kasvava kiintea maa on useim- 

 miten sangen lahella vetta. 



Kuivasojansuun pohjoispuolelta on otettu seuraava kuvaus: 

 11/7 1901. Taulu II N:o 9. 



Kivikkoista, matalaa vetta on rannan edessa noin 200 — 300 m. 

 Etempana on syvaa^ ja avoin ulappa avautau suoraan vasten rantaa, 



Kun veden rajasta lahdetaan ylospain, on ensin rannalla kivien 

 seassa ja vedessa niukka ja kapea Eleocliaris-d\\xQ (palustris ja unigl.) 

 Naiden seassa on niukalti Cal. stricta'' s. ja pienia Carex salina aqvatf. 

 Osittain on karkea hieta aivan paljaana. Noin parin askeleen paassa 

 rannasta kasvaa harvahkoa ja matalaa Juncus filif. ja heti sen jal- 

 keen on noin kymmenen askelta levea palvi B. 



Maa on kiinteaa hietaa ja nakyy selvasti harvan kasvullisuuden 

 lomista. Osaksi verhoaa pohjaa ylen matala sammalkasvu: Hypnum 

 corclif. ja Lindbergii, Fhilonotis fontana ja Bryum nutans. Pienia pal- 

 via on viela Sphagnum squarrosum ja Polytrichum (luult. commune), 

 Muista kasveista herattavat etupaassa huomiota (kukkivat) riiohot: 



