Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o o. 75 



siirkiksi. Ylempanii ovat niimiit siirkiit alentuneet ja lasoittuneet 

 ja muodostavat siellii kiinteita sarkoja pehmeiimpain savinotkel- 

 main valiin. 



Toisin paikoin taasen huomaa veden mukana ylempiia 

 kulkeuneen savea ja laskeutuneen hiedan paiille ohueksi ker- 

 rokseksi. 



Naille niityille antaa leiman ryteikot (Fhragmites-ksmvus- 

 tot) ja ennen kaikkia Carex 7iorvegica-suoi sekii Carex maritima- 

 ja salina-miiyl Veden aiiressa olevan rantareunan kasvullisuus 

 on suiirin piirtein kahta laatua — riippuen siita onko rannalla 

 matalia hietasarkkia tahi saviperiiinen latakkomaa. 



Kiviniemen pysakin kohdalta alkaen vahiin eteliipuolelle 

 niityn lapi juoksevan Myllyojan suun on ranta ylipaansii seu- 

 raavan tapaista: vesi rannan edessa on laajalti (kilometrimaa- 

 ria) matalaa, pohja kiinteaa, hienoa hietaa. Vedessa lahella ran- 

 taa kasvaa kapeanpuoleisesti Eleocharis-sB.B.Yekkeit8i. Lahtilatii- 

 koissa harvempaa Eleocharis ja Agrostis alba, Joissakin kohdin 

 on viela pienia kahilistoja, Scirpus lacustris. 



Naiden matalain saarekkeiden ja lahtien takana nousee 

 maa pyoreamaisiksi, tasarantasiksi Calamagrostis s^nc^a-sarkiksi, 

 joita kulkee kaikkialla pitkin rantaa. Namat eivat missaiin koh- 

 den ole laajoja eivatka yksijaksoisia, vaan katkeilevat lahdel- 

 main ja urain takia. Maa on hietaa, pinta paikoin hieman tumnia 

 ja ruosteinen. 



Namat Calam. stricta-kummut alenevat aina taaksepiiin ja 

 melkein aina kulkee niiden takana likempiinii tahi etempiina 

 rannan kanssa yhdensuuntaisia, mataUa harjanteita eli ton- 

 kyroita, joissa maa on harvakasvuista, kiinteaa, ikiiiinkuin tal- 

 lattua hietaa. Useasti nousee tama akie matalan tonkyriin tapaan 

 rannan puolelta ja alenee tasaisesti maalle pain, vaan paikoin 

 on se niin matalaa, etta ainoastaan maan erinomainen tiiveys 

 ja kasvipeite eroittaa sen ymparistosta. Kasveista herattiiii huo- 

 miota Lath, pal., Sonchus ja Euphrasia. 



Naiden takana on useimmiten karua, matalakasvuista hie- 

 tamaata, jonka kasvullisuus muistuttaa kuivuutta kiirsivain mai- 

 den kasvullisuutta. Tallaisilla kohden esiintyy tavallisesti Ca- 

 rex glareosa, Juncus Gerardi^ Festuca rubra, Erioph. ang. y. m. 



