78 J. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



vastaa monessa suhteessa Koskelan rannikon rantapensikon alustaa. 

 Pensikkoa ei talla kuitenkaan ole, — lukuunottamatta joitakin etem- 

 pana syrjassa nakyvia pensaan alkuja, — vaan pensaat ovat kaukana 

 maalla ryteikkojen, saraniittyjen ja korteikkojen takana. 



Maa on hietaa, kiinteaa ja kovapintaista; paikoin nakyy siina 

 tummempia ja ruosteenkeltasia juovia. Kasvullisuus matalaa ja har- 

 vaa, hieta paikoin paljaana. S. t. harvassa, useamman metrin etai- 

 syydella toisistaan, koettaa S. phylidf. tehda noin V2 m korkuisia 

 pensaan alkuja. 



Leiman alueelle antaa Lathyrus palustris, jonka kukkivia tert- 

 tuja nakee kaikkialla paikoin tiheanaan, paikoin jonkun dm paassa toi- 

 sistaan. Paakasvina on Festuca rubra, aluslehtia tiheassa, korsia 6. 

 Muita oli: 



June. Gerardi 2 (ryhmissa 7), Comarum 5 — 6, 



Car. sal. fusca 5, Pot, ans. 5, 



C. vulg. 4—3, BUn. major. 4—5, 



Erioph. ang. 4, Sonchus arv. 4—5, 



Poa prat. (paik. 5—6) niuk., EupJir. bottn. (palv. joissa 7—8), 



Trigl. pal. 4—3, Parnassia 4, 



Primula reunoilla niukalti, Gal. pal. reunoilla ninkalti, 



Bubus arct. harv., Spircea 1. 



Edellamainittujen heinain ja ruohojen peittamain alojen ohessa 

 on hyvin harvakasvuisia kohtia, joissa heinain ohessa on vain joita- 

 kin ruohoja niukalti. 



Edellisen alueen rannan puolella on paikoin valialue CA, jossa 

 Cal. stricta ja Festuca vallan jakavat. Erio])h. ang. ja Gal. pal. kas- 

 vavat naissa runsaasti. Muita C:n ja A:n kasveja niukemmalti. 



Yli alueen oikealta vasemmalle kulkee noin metrin levyinen, ny- 

 kyaan kuiva oja, joka vasemmalla on yhteydessa merilahdelmaan joh- 

 tavan latakon kanssa ja oikealla levenee ryteikon alia olevaksi suo- 

 latakoksi. Korkean veden aikana nousee merivesi pitkin ojaa. Ojassa 

 kasvoi pitkin matkaa runsaasti korkeita merisaroja, Carex salina fusca 

 ja fuscoatra. 



Alue C alenee maallepain ja muuttuu vahitellen kuoppaiseksi, 

 kuivaksi ja kitukasvuiseksi aromaaksi D. Tama kasvaa niukalti kai- 

 kellaista; Festuca rubra, Cal. stricta, Carex vulgaris ja J. Gerardi 



