Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, n:o 5. 79 



muodostavat siinii huonon niityn. Pohjalla on jot. riinsas Carex gla- 

 reosa. Muita kasveja on: 



Trigl. pal., Comariim, Parnassia, Rhinanthus, 



Erioph. ang., Caltha, 6^owc/iws, kaikkia harvassa ja lisiiksi 



pienia, harvoja Primula- ja Euphrasia-pdiWidi. 



Uurteissa, jotka aluetta katkovat, on Cal. stricta paakasvina. 



Ojan paikkeilla alenee D maallepain tasaisemmaksi, ruostepin- 

 taiseksi, tata nykya kuivahkoksi Cal. stricta & J. G o'ar cU-nuiYksi E. 

 Maanlaatu on tassakin hienoa hietaa, pinnalla niukalti vanhoja korsia. 

 Kasvu harvahkoa. 



Enimmakseen nayttaa Cal. stricta olevan paakasvina. Etempaa 

 katsoen antaa se leiman alueelle tummine kukintoineen. J. Gerardi 

 on myos runsas ja kasvaa paikoin paakasvina — niin tiheassa, etta 

 on ainoastaan joku cm valla enintaan. Pohjakasvina esiintyy kaik- 

 kialla Carex glareosa^ tapansa mukaan harvahkona ja huomaamatto- 

 mana, vaan tasaisesti levinneena. Alueella on sitapaitsi hieman kor- 

 keampia Festuca rubra's. ja alavampia Carex norvegica^a. kasvavia koh- 

 tia. Muita kasvaa yleensa: 



Trigl. pal. niuk., Montia, niuk. ja paikotellen, 



Carex salina » Prim, sib., pal via kaikkialla, 



» viilg. June. 1, Pot. ans. 4 — 3. 



Tuskin hiiomattavasti kohoaa niitty taaksepain ja muodostaa 

 rannan kanssa yhdensuuntaisesti kulkevan tantereen, jossa kiintea 

 pintahieta on tummanvarista. Talla kohden katoaa Cal. stricta, ja 

 yha edelleen tihea Juncus Gerardi ja Festuca rubra (6 — 7) ovat val- 

 takasveina. Pohjalla yha runs. Carex glar.; Erioph. ang. 4, Trigl. 

 marit. 3, Carices salince, niuk. 



Keskella tanteretta on rannan kanssa yhdensuuntaisesti kulkeva 

 matala nousu, jolla alue muuttuu G:n tapaiseksi, vaan niukempikas- 

 vuiseksi tonkyramaaksi. Festuca on tassakin runsain. Muita oli : 



Erioph. ang. 6, Lath. pal. 4, Euphr. niuk, 



Poa prat. 5, Rhin. 4, Salix phyl. nareita. 



Car. sal. 2, Sonchus 2, 



