Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 23, ii:o 5. 81 



Ryteikot. 



Phragmites-ka.sv usioien alustana on ylimalkaan kaikellaisia 

 maita^ liejuisista ja vetisista aina kiinteimpiian tonkyramaahan 

 saakka. Pohjakasvisto on sitii mukaa. 



Ryteikko N:o I alkaa J. Gerardi & Carex ^Zareosa-alueella 

 tiheanpuoleisena, noin 80—90 cm korkeana, harvenee sitten C:n alus- 

 talla. Tasta tulee se maalle pain runsaammaksi ja korkeammaksi 

 kunnes se latakoksi levinneen ojan kohdalla on yksijaksoista ja mie- 

 hen korkuista. Pohjakasvu — 1. Maan kuivatessa ja kohotessa 

 harvenee se taaskin. 



Ryteikkojen I ja II d:n valilla on hyllyva, upottava ja vetinen 

 Carex norvegica-suo, seassa olevan Carex salina'n ja inaritiman kanssa. 

 Paikotellen on melkein yksinaan Carex salina fusca. 



Ryteikko II on kostealla, pehmealla pohjalla. Pohjakasvistona 

 on Carex maritima, salina ja norveg. 



21/7 1900. Jatkoa ed.'niuistiinpanoon maalle pain. Taulu 

 II N:o 14. 



Kohdalla on uloinna Phragmites III ja Carex salina & Eqvise- 

 turn Ihnosum-suonuiiy, jotka molemmat olivat edellisen kartan ala- 

 osassa. 



Phragmites III alkaa Carex manfma-niitysta ja harvenee maalle 

 pain kunnes katoaa joitakin askeleita ennen niittypenkerettii A. Maa, 

 joka ryteikon alia oli vaihtelevaa, on tassa, penkereen alapaolella ve- 

 tista ja hieman epatasaista. Maanlaatu hietaa, jonka seassa on vaih- 

 televasti savea. 



KasvuHisuus on jolens. runsasta. Paakasvun muodostavat ma- 

 talat Carices, nim. Carex vulgaris, C, juncella, Carex salina fuscoatra ja 

 harvoina tuppaina esiintyva Carex ccespitosa. S. t. on tiheita J.^r. 

 alba-p'Alvm. Matala ja harva Phragmites kasvaa viela yli koko alan. 

 Parissa kohden kasvaa ryhma Scirpiis lacusfris'i-d ja korkeammille, 

 matalain harjanteiden tapaisille kohdille on asettunut runsas Lath, 

 pal. seka Festuca 6. Muita kasveja oli: 



