Acta Societatis pro Fauna et Flora Fcnnica, 23, n:o o. 85 



277 1900. Kuvaus rantasuosta kiinteain Cal. stricta-nWiU- 

 jen ja tonkyramaiden yliipuolella Kiviniemen etelaisellii niitty- 

 rannalla. Taulu III N:o 16. 



Maanpuolella on aika tiheaa pensasniittya, joka tasaisesti ale- 

 nee rantaa kohti loivana rinteena. 



Car. norvegica-d\\iQ a. Car. norveyica peittaa niityn hyllyvim- 

 miit, vetisimmat paikat ja asettuu ensinamaisena suolammikoiden ran- 

 noille. Se on useinkin aivan yksijaksoinen. Maanlaatu talla kohden 

 on mustaa savea, pinnalta ruosteenvarista, hieman hiedansekaista ja 

 hyllyvaa. Alempana on vetta ja sen alia kiintea pohja. 



Kohdissa a kasvaa Car. norvegica aivan yksinaan. Seassa on 

 vain pikkulatakoissa niukalti Lenina minor, siella taalla niukkaa Am- 

 hlystegium ja sattumalta joku yksinainen muu kasvi. Toisissa kohdin 

 on C. norv. pohja- ja paakasvina ja muita kasveja kasvaa joltisesti- 

 kin seassa. Sellaisia kohtia on esim h. 



Musta, ruosteinen vesi on kohonnut yli maan paikotellen. Poh- 

 jakasvistona on C. norv.in lisaksi huonoa sammalta (Amhlystegmm). 

 Vedessa Lemna m. Muun kasvun muodostavat Car. salina fusca ja 

 C. fuscoafra, yhteensa 7 — 8, toinen toisin, toinen toisin paikoin run- 

 saampana. 



Car. marit. 4, Pedicul. pal. ryhm. 8, Caltha niuk., 



Agr. alba, niuk., Epil. pal. 4 — 6, Stell. crassif. niuk. 



Oikealla puolen kasvaa Fedicularis ihan ruskeanaan (9) antaen 

 leiman koko alueelle. Maanlaatu on siina kohden vahan kiinteam- 

 paa. Tiheimmissa kohden ei kasva mitaan muuta, vaan muissa koh- 

 den on seassa ja ryhmain valissa, paitsi huonoa sammalta, Car. nor- 

 vegica, C. salina, Epil. pal. ja Caltha. Lisaksi viela harvoja Cal. strida. 



Paaosan suon muista kohdista muodostaa Car. salina-nnii^ . Car. 

 salina ?i on monta muotoa. Kohdalla c on Car. salina fuscoatra^ lahes 

 metrin korkuista, tiheaa 10 — 9. Tummanviheriana ja korkeampana 

 eroaa tama kohta etempaakin katsoen matalammasta, kellahkosta 

 ymparistosta. 



Toisin paikoin {d) kasvaa sama sara matalampana ja sekasin 

 muiden muotojen (fusca n) kanssa. Naissakin kohdin on salina aika 

 tiheaa, vaan pohjalla enemman tahi viihemman C. norvegica. 



