98 7. Leiviskd, Oulun seudun merenrannoista. 



on ainoastaan muutaman askeleen leveydelta ja sen jalkeen tulee maa 

 taasen kiinteammaksi. Salix ph. pikkunareita on tiheassa, Festuca 4 

 — 5 ja Sonchtis 3 — 4. 



Heti takana on matalan S. pliylidf.-vWm reunustama tonkyramaa. 



Kapeain niittyjen, laidunten ja hiedikkonienten jalkeen on 

 ennen Vihiluotoa olevan poukaman rannalla matala, ilman 

 sarkkia ja tonkyroita vedesta nouseva noin kilometrin pituinen, 

 levea niittymaa. Taulu III N:o 20. 



Ranta on matalaa, hienohietaista, savensekaista ja liejuista. 

 Lahinna vetta ja vedessa on laaja ja runsas El. pal.-dXwQ. Sen maan- 

 puolella on Agrostis alba, ensin yksin ja sitten J. Gerardi'n kanssa. 

 Taman jalkeen on J. Gerardi valtavana ja sitten Cal. stricta. Selvia 

 rajoja ei niiden valilla ole, vaan toiset aina vahitellen muuttuvat 

 toisiksi. 



Veden aaressa on pienia Sciijms-rYhmisL (kahilikkoja) ja noin 

 niityn keskipaikoilla on veden partaalla valkeita GlycetHa f/is^aws-taplia 

 punervalla savimaalla. Cai-ex norvegica muodostaa s. t. hataroita pal- 

 via. Carex salina ja maritima s. t. harvassa. Primula sihirica on 

 hyvin runsas Agrostis alha'n, J. Gerardi'n ja Cal. strida'n seassa. 



Kun maa alkaa olla kiinteaa ja kuivahkoa, esiintyy Carex gla- 

 reosa kuten tavallisesti, ja tasaisesta niitysta nousevilla pengermilla ja 

 tuskin huomattavilla kumpnroilla Festuca rubra. 



Eraassa kohden pistaa maalle pain laaja ja vetinen El. pal.- 

 lahdelma. Sen oikealla puolen on lahella rantaa karua, Salix phyli- 

 a/.-pensaita ja pienia ^mj^efrwm-palvia kasvavaa i^esfwca-tanteretta, ja 

 sen rannan puolella Cal. stricta-veunns. 



Taman ja rannalle ylettyvan metsikon takana on Vihiluodon 

 kainaloon yiettyva J. Gerardi & Cal. stricta & Festuca-nuiiy etem- 

 pana rannasta olevine pienine Car. worv. -palvineen. 



Saaret. Kuten ennemmin on jo mainittu ovat seudun me- 

 rensaaret suurimmaksi osaksi alavia lepikkoniittyja matalaveti- 

 sine, sukkelaan maatuvine niittyrantoineen, joiden yleinen muoto 

 ja kasvullisuus on eri saarilla suunnilleen samanlaatuinen. 



